Jedna věc je zajímavá: proti těm úložištím se ani tak nesnaží bojovat distributoři blockbusterů, velkorozpočtových seriálů, atd., ale místní televize se svými seriály a levnými filmy, běžně schovanými za paywallem jejich VoD.
Skoro to vypadá, že lidi jsou ochotni na to koukat jedině zadarmo a bez reklam. ;oD
(Pozn: já ani tak ne.)
Na jedné přednášce z ekonomie (poměrně dávno, ale tohle nejspíš platí) jsem slyšel následující přirovnání:
Na tržišti má stánek hrnčíř a prodavač jablek. Oba prodávají zboří, které vlastní pílí vyrobili, oba za ně chtějí dostat zaplaceno. Zákazníci chodí mezi stánky a nakupují: někdo od hrnčíře, někdo od sadaře, někdo od obou.. Mezi zákazníky jsou i zloději, kteří tu ukradnou peněženku, tu seberou ze stánku jablko, případně džbánek.
Zatímco prodavač jablek obvykle jen zanadává, hrnčíř se snaží zloděje chytit a potrestat. Proč to tak je?
Zřejmě proto, že jablek je hodně a ta která se neprodají, pravděpodobně skončí večer vysypaná na hnoji - sadaři se nevyplatí je tahat domů z pak na další trh. Zato džbány si hrnčíř večer zabalí a odveze zpátky do dílny - co neprodal zde, prodá jindy.
Nicméně pokud dráb chytí zloděje,zavře ho do šatlavy - ať ukradl jablko, džbán, nebo měšec s penězi.
Mám pocit, že ty seriály a televizní filmy našich televizí jsou mnohem spíše jablka, než džbány.
Každopádně: dráb by měl chytat zloděje, nikoliv se snažit organizovat dav před stánky do přehledných front, aby se mu lépe kontrolovalo, kdo je zákazník, a kdo krade.
Jsem opravdu jediny, komu prijde, ze ta Brachtlova je uplne mimo a vubec nechape, jak internet funguje?
A muze mi nekdo vysvetlit, jaka realna skoda vznikne, kdyz autor v jednu chvili, kterou si sam vybere v programu, nasdili vsem zdarma (vysilani v televizi pres pozemni vysilani prakticky zdarma je) svoje dilo 10 milionum lidi a pote bojuje proti tomu, ze nejaky "pirat" si dovolil to autorem zdarma nasdilene video nahrat na HDD a uverejnit nekde na ulozisti? Opravdu ma nekdo tu drzost vycucat si z prstu castku v milionech za udajnou skodu? A opravdu se vyplati proti tomu bojovat?
Muze mi nekdo jako petiletymu diteti vysvetlit, co jsou to ty "automaticke filtry" a jak to vlastne funguje? To jako ze se budou blokovat vsechny soubory s nazvem "ulice"? Takze kdyz budu chtit prodat barak a na uloziste nahrat fotku s nazvem "pohled z ulice", tak ji nenahraju, protoze tam bude nazev "ulice", ktery je blokovany automatickym filtrem? To te Brachtlove nedochazi, jaky to na tom ulozisti udela neskutecnej bordel? A pirat si tam nahraje serial s nazvem U-lice a vsechno bude v poradku? Nebo to bude porovnavane podle CRC? Takze pirat misto loga Novy nebo Primy vlozi do videa vlastni logo, filtrem to projde, ale Brachtlova bude spokojena, protoze to podle ni v 98% pripadu funguje? Nebo obvini uloziste, ze proti nelegalnimu sdileni jejich del vubec nic nedela nebo ze uloziste neuplatnuje jimi vytvorene filtry?
Ja si myslim, ze na Youtube jsou filtry ohledne filmu dost prisne a stejne to neni stoprocentni, najdete tam spousty filmu, ktere tam urcite nejsou nahrane legalne, takze z meho pohledu jde skutecne jen o bouri ve sklenici vody.
Pani Brachtlova misto svych chytrystyckych kecu, kdyz IT rozumi jako koza petrzeli, by radeji mela verit odbornikum, kteri ji rikaji, ze to, co po nich zada, je technicky neproveditelne a neargumentovat Fastsharem jenom proto, protoze mel snahu se s AKTV dohodnout. Jeji prirovnani s ridicem autobusu a porusovanim predpisu ridicem je zarnym prikladem toho, ze je pro ni IT uplne jina galaxie. Datoid uvedl, ze AKTV kvuli dvema cernym pasazerum - tem piratum, tem sdilecum, co nahrali nejake dilo na uloziste v rozporu s autorskymi pravy - nechala AKTV zrusit celou linku autobusu a baba zacne vymyslet nesmysly o tom, ze ridic porusuje nejake predpisy... To mi fakt hlava nebere. Naopak Brachtlova! Je to jako trestat ridice za to, ze si dovolil svezt cerne pasazery! A vztekat se o to vice, pokud nad nimi ridic mavne rukou, prestoze je opravnen je vyhodit.
Pravda, těch šest operátorů vybral žalobce.
Tím spíš by měl ovšem odpovídat za škody tím způsobené. Řešení ve stylu když mi někdo chodí krást jablka, nechám nařídit poškození několika soukromých cest, po kterých může přijet
je prostě hloupé, a ten, kdo to vymyslel, by to měl také platit.
Přesně to, co zmiňujete, mám na mysli. ;o)
Co tak zběžně sleduji dění, tak
* americký způsob je najít toho, kdo kopii pořídil, případně nahrál, a pořádně potrestat
(a soudy nařizují úložištím spolupracovat = identifikovat uploadera),
* evropský způsob je za obsah odpovídá úložiště, musí vše kontrolovat a mazat vše nelegální
(s protiargumentem, jak poznat, co je nelegální),
* zatímco zablokujeme cestu
mi přijde jako typické české řešení - neúčinné, drahé, vágně definované.
Především si ty soudy (pravděpodobně) neuvědomují, že tím vytvářejí nerovnost podmínek a působí vedlejší škody.
Soud totiž nemůže to opatření nařídit plošně (jako je vyhláška o hazardu). Tím, že vybral jen tři (?), ti ostatní blokovací povinnost nemají. Takže teoreticky by mohli klienti hromadně začít vypovídat smlouvy a přecházet k ISP, který tuhle povinnost nemá - a to by mohlo být na ušlém zisku mnohem dražší, než jaké škodě se tím snaží soud zabránit. (Pokud by to blokování bylo opravdu účinné a to stahování tak rozšířené....) Už jenom z toho, že se tak neděje, lze usuzovat, že to opatření je úplně na nic (a ještě to překáží).
Předpokládám, že ty televize mohly utrpět škodu řádově ve stovkách tisíc korun, možná milion - ale to je taky poplatek za internet od pětistovky klientů za rok.
By me zajimalo jaky matros pouziva. Ridic dostal oznameni ze veze cerne pasazery. Tak je vyhodil. To same druhy den a nasledujici. Tedy se obratili na dopravni podnik, ten bohuzel nema jak zakazat nastup cernym pasazerum a dosavadni kontroly revizoru nikam moc nevedly. Inu tedy sebrali dopravnimu podniku autobus, aby jiz cerni pasazeri nejezdili na cerno. Jako tomuhle se rika kumšt. Pac v cizině nemaj takovou inteligenci, aby tohle vymysleli. Nebylo by řešení sebrat one pani internet? Pac by vlastne bylo po problému.
A klidne se muze jednat o navod, nebudu se soudit kdyz si nekdo tento napad vezme za vlastni.
No to není jediný problém. Posledně, když jsem chtěl zkouknout jeden film, tak jsem hledal, kde ho najdu.
Videotéka #1 - "Máte první týden na zkoušku zdarma". Chtěl jsem jeden film, ne předplatný. Takže jsem se kouknul o podmínek, jak to funguje. No a dočetl jsem se, že ten týden zdarma dostanu, až se registruju a zaplatím si celý měsíc. Právo zrušit předplatný bylo jenom v kalendářní den, ve který jsem účet zřídil a zaplacený peníze se nevrací. Takže kvůli dvouhodinovýmu filmu někomu hodit číslo karty, zaplatit si tři týdny sledování za cenu čtyř, aby jeden týden byl zadarmo a řešit upomínku, abych se se zrušením vešel do konkrétního časovýho okna??? Hezký pokus, ale neprošel.
Videotéka #2 - Rovnou hledám obchodní podmínky, klikám na odkaz a vyskakuje přihlašovací dialog. Pokud se nepřihlásím, podmínky nevidím. V tom případě nevidím důvod se registrovat.
Jinde ho nemůžu legálně najít. Co s tím? Vytáhl jsem ze šuflete čerstvou fakturu za 4TB externí HDD na zálohy dokumentace, mrknul na AF, zjistil, že mám zaplaceno a film si stáhl neoficiálně.
Dokud budu někomu cizímu platit pokutu za pirátění vlastních dat a budou se mnou jednat jak s nesvéprávným slabomyslným jedincem, nedostanou za jejich veledíla ani korunu. A držitel práv by se taky mohl zajímat i o to, komu ty práva poskytuje a za jakých podmínek se k tomu člověk může dostat.
Ano, je to hlavně hodně zajímavým přístupem jisté skupiny: "my jsme to vyrobili a vy to teď musíte zaplatít".
Je zde ještě jeden problém, který tu nebyl zmíněn:
Vyšší kvalita souborů z warez úložišť. Nejde "jen" o vystříhání reklam, které v Tv mohou tvořit i dolní desítky procent času přehrávání.
Jde i o spolehlivost. Doma mám docela dost legálně zakoupených DVD a kolem deseti procent, možná i víc, nepřehraji na počítači a některá nepřehraji ani na DVD přehrávači, zatímco soubor z warez přehraji vždy. A stávají se i takové pády, že můj legálně na DVD zakoupený Limonádový Joe přejde na několik desítek minut (asi jeden .vob soubor) do angličtiny a ani zastavením a přepínáním jazyků se z něj čeština vyloudit nedá, zatímco "zlí warezáci" měli celý film česky.
Takže soudruzi "legální nakupovači" by mi rádi prodali kdejaký šmejd. A ta nelegální úložiště je, mj., tlačí k vyšší kvalitě a spolehlivosti.
Offtopic....
Napíšu to i zde.
Proč mají podobné články tak nízké dokonce až záporné hodnocení?
Vzdyť článek je napsaný dobře, je čitelný, je bez chyb tak proč má "-xy"
....ach , počkat. Čtenář hodnotí čtenou zprávu nikoliv článek.
To je tak typicky české. Vidím to na všech webech kde mají hodnocení článku.
Ale to pak demotivuje autory a vlastně celý redakční štáb.
Jestli jsou autoři článků inteligentní, tak se tomu maximálně zasmějí. Za mě není chyba na straně čtenářů, ale na straně provozovatele webu, protože podobné hodnocení článku, které zjevně chápe jako hodnocení správnosti a čtenář ho chápe jako hodnocení obsahu, tu vůbec nemá co dělat.
Mě na tom zaujalo ještě něco jiného. To předběžné opatření bylo podle článku vydáno vůči operátorům, úložiště ani není účastníkem řízení, to nechápu.
Co s tím má operátor společného? ::)
Jinak po právní rovině si myslim, že předběžné opatření, které se vydává, aby nemohlo dojít k dalším škodám, je zcela na místě. Kdyby předběžné opatření soud nevydal, úložiště by i nadále pirátský nelegální obsah šířily.
Akorát je mi divné, jak do toho zapadají ti operátoři, přijde mi to od soudu nedomyšlené a nezdůvodněné.
Tady zakročuje především Nova/Prima proti sdílení jejich vysoce cenného obsahu, za který jim můžete dle libosti zaplatit i opakovaně.
Názor na to mám takový, že se soud dopustil chyby. Bohužel asi operátoři nepodali odvolání k vyšší instanci, která by rozhodla o pochybení soudu. Z hlediska operátorů je to pochopitelné, náklady na přidání 3 adres do blokace DNS jsou téměř nulové, z hlediska práva je to špatně.
Podle mého názoru měl soud předběžné opatření odmítnout a to ne z důvodu, že by pro něj nebyl důvod, ale z důvodu že bylo adresované na subjekt, který žádný zákon neporušil a nemá s případem žádné dočinění.
Bez přezdívky:
Ve ValMezu a několika dalších městech to vyřešili tak, že provozují MHD zadarmo. Tím ušetřili značnou částku za agendu, spojenou se vším, kolem jízdenek, kterou kompletně zrušili a mohli zrušit kompletně agendu, spojenou s revizory a vymáháním pokut a to i personálně. výsledkem bylo to, že dotace na MHD vzrostly o zanedbatelnou částku, MǓ se zbavil zbytečných úředníků a občané začli MHD využívat mnohem víc.
Nejlepší je "zakročit proti sdílení obsahu", který jinak není možné vidět, ani kdybyste chtěli zaplatit...
Obávám se, že tohle není ten případ. (Byť mám jen málo informací.) Žaloba byla na Datoid, eDisk... - ale to opatření nařídil O2+Vodafone+T-Mobile (?).
Ale soud vybral tři ISP (kteří nejspíš ani nebyli účastníky toho řízení), a nařídil jim povinnost blokovat přístup k těm stránkám.
Skoro mi to zavání logikou: Každý má mobil, u mobilu datový tarif, takže když to zablokují všichni mobilní operátoři, tak to budou mít všichni zablokované!
;oD
Ovšem rád bych věděl, kdo by stahoval nějaký film přes drahé mobilní připojení! ;oD
(Jasně, všichni mají i svá kabelová připojení - jenže na tom trhu nemají tak dominantní postavení.)
Skoro. ;o) Američani se snaží spíš najít toho, kdo tu kopii pořídil.
Nicméně tohle je jeden případ z mála, které se podařilo dotáhnout do (správného) konce. (Byť ta škoda mi přijde poněkud nadhodnocená, ale při tom množství...)
Takhle by to mělo být.
A ne vymýšlet co nejvíc plošná opatření a vytvářet si náhradní pachatele (např. pokuty pro toho, kdo nebude respektovat předběžné opatření...).
Jde obvykle o vyšší jednotky GB, zpravidla několik menších (100 MB...) dokumentů a spoustu fotek, které je potřeba předat neupravené, tak, jak vypadly z fotoaparátu. (Mimochodem: někde stále frčí vypalování na DVD a přikládání k tištěné dokumentaci...)
Občas funguje zaslání přes Uloženku, ale občas chce mít zadavatel on-line přístup k dokumentaci po celou dobu trvání projektu, což mohou být klidně dva-tři roky. (Teprve pak zaplatí...)
Nejjednodušším řešením se jevilo využití Google Drive/OneDrive/Dropboxu, ale to začalo poněkud lézt do peněz, takže padla volba na uloz.to, kde bylo jednoduché to natrvalo odložit.
Žel, změna přístupu na kdo si to uložil, je jediný, kdo k tomu může
to poněkud zkomplikovala a bylo potřeba starší věci odsunout jinam - a eDisk se mu jevil jako dobré náhradní řešení...
Holt, ne každý se předem poradí s odborníkem, takže tihle ne-ajťáci
obvykle volí to nejjednodušší a nejpohodlnější známé řešení. (Řeč je o obyčejném OSVČ, tedy nikoliv velké firmě.)
20. 6. 2024, 12:22 editováno autorem komentáře
Faistauer:
Problém je v tom, že je mnohem jednodušší, dělat nekvalitního úředníka, než se živit kvalitně prováděným řemeslem. Jenže dokud si bude stát ty nekvalitní úředníky pěstovat a rozmnožovat, tak se k lepšímu nic nezmění.
Dovolte mi jeden hypotetický příklad:
Představte si, že mám důvodné podezření, že tu (například!) nějaký Filip Jirsák šíří nebezpečné desinformace. Proto mu pošlu několik e-mailů, kde tento svůj názor vyjádřím, ba dokonce tak učiním veřejně. Požádám o zablokování i Root a Lupu, ale těm to připadá jako bezpředmětné.. Protože na má upozornění a žádost o nápravu nikdo nereaguje, rozhodnu se ho žalovat a zároveň soud požádám o předběžné opatření - zablokování přístupu ke stránkám Lupy a Roota ze strany vybraných ISP. Soud shledá mou argumentaci jako oprávněnou, a vyhoví mi. V důsledku toho začne dotčeným serverům klesat příjem, lidé se nedostanou k předplaceným stránkám, zadavatelům se nebude zobrazovat předplacená reklama, atd. O tom, zda šíří bludy nebo nikoliv, bude rozhodovat za pár měsíců soud....
Tak - a koho je tedy potřeba žalovat?
Operátory (protože blokují), stát/soud (protože to nařídil), Lupu (protože to tu publikuje), Filipa Jirsáka (protože nereagoval na má upozornění), nebo mne (protože jsem tu blokaci požadoval)?
Poznámka: jde jen o hypotetický příklad. Filip Jirsák je vinen leda tak nedostatkem smyslu pro humor, ale rozhodně tu desinformace nešíří!
24. 6. 2024, 18:08 editováno autorem komentáře
Pominu-li rozbíjení funkčnosti DNS
a narušování komunikace
, pak primárně ty náklady na zablokování nebyly úplně nulové (ale je to udělané levně, takže O. K.), sekundárně by se určitě našel někdo, komu ta škoda způsobena byla (např. vím o podnikateli, který používal uloz.to, a poté podobné služby, k předávání velkoobjemových dokumentací - a pokud jsou teď zablokované, hrozí mu dost velké ztráty), a pokud by začali odcházet zákazníci od těch šesti operátorů, tak na ušlém zisku by to mohlo být dost citelné.
Naštěstí je to opatření úplně bezzubé, téměř neúčinné, takže takové škody reálně nehrozí. Jen jaksi nedává smysl něco takového vůbec prosazovat.
Skoro bych čekal, že budou následovat žaloby na ty operátory, že nerespektují nařízení soudu a tím, že dostatečně neblokují ten přístup, napomáhají vzniku škody - a začnou se hojit na nich.
(Pozor: to není ani návod, ani spekulace, jen dojem, který to na mě dělá.)
Pobavilo mne, že to předchozí mají být mírnější formy
. Pokud tahle neúčinná věc má být tvrdším opatřením... ;oD
V tomhle vynikaly pohádky od Disneyho: měly záměrně rozházenou indexaci filmu (kapitoly...), takže na počítači nebo některých lepšísh (bez ironie) DVD přehrávačích to nešlo spustit. Člověl buď potřeboval hloupá levný přehrávač, nebo to musel ripnout a opravit.
Jestli to trvá, netuším - děti už pohádkám odrostly a disneyovky máme předplacené.
Myslím že pořídit kopii pro vlastní použití je v pořádku a legální a nikdo mne za to v ČR stíhat nemůže. Pokud mne tuto kopii někdo ukradne a uploadne takové úložiště, tak vinen je on a nikoliv já . V USA chytají mne, jako toho kdo udělal kopii?
21. 6. 2024, 19:13 editováno autorem komentáře
Váš příklad s jablky je ovšem mimo realitu:
1. Obchodník ukáže prodávajícímu jablko a za peníze se kupujícímu objeví v ruce přesná kopie. Analogie legálního nákupu na DVD či jiném médiu, nebo i nákupu licence TV stanicí k určitému počtu přehrání).
2. Obchodník má speciální jablka, která mohou koupit jen lidé určitých vlastností, třeba zrzaté ženy, muži s knírem apod. Analogie zonace DVD a podobných čuňačin.
3. Obchodník má vystavena i jablka, která neprodá nikomu. Analogie nedostupných děl, vč. těch, která už by měla být volná.
A, MMCH, pokud jablko kterékoli z uvedených kategorií obchodníkovi někdo ukradne, tak se to jablko opět rozdvojí, akorát obchodníkovi nepřistanou v kasičce peníze, ale jablko mu zůstane.
Paradoxně největší škoda obchodníkovi vznikne v situaci sub 1, protože klesne o jednoho počet zájemců o tuto kategorii jablek a při překročení určité kritické hodnoty bude muset jít s jejich cenou dolů. Analogie toho, že DVD, prodávané původně za horní stovky se nakonec ocitlo v laciných DVD za horní desítky Kč, a i na tom ještě držitelé autorských práv něco vydělali.
Krádeží jablek sub 2 (v této kategorii někým, komu daný druh obchodník neprodá - čili když třeba blondýna ukradne jablko, které obchodník prodává jen zrzkám - a ono mu stejně zůstane) a 3 (všemi) obchodníkovi škoda nevznikne, protože ta jablka mu v interakci s diskriminovanými zákazníky žádný příjem negenerují.
MMCH, autorská práva lze omezit tak aby do určité doby bylo dílo nějak zdostupněno, jinak že propadnou.
Půvabným dítkem tohoto omezení je kratičký animovaný Hobbit ("prvníá a nejhorší"), pro nás zajímavý tím, že byl vytvořen v Barrandovských ateliérech (byť vlastníkem práv byl Američan) a výtvarníkem byl Adolf Born (však taky v knize neexistující trpasličí princezna poněkud připomíná Šebestovou). Film byl ještě nedávno na youtube.
Danny:
Ryba vždy smrdí od hlavy. V zemi, kde vládne skvadra, která obchází kdeco, okrádá kdekoho a každý nepokrytě hrabe všema čtyřma pod sebe,, jsou nějaké řeči o morálce opravdu úsměvné.
pokud je zástupcem zadavatele nějaký úředník, co se v úřadě pere i se sdílenou tiskárnou, vzniká problém. Dle mého názoru ale tomu zadavateli...
Naprosto obvyklý typ zástupce zadavatele
. Problém je vyřešen metodou: udělejte to tak, abych s tím neměl starosti a nemusel se nic učit, jinak nepočítejte s tím, že vám to zaplatíme celé.
Co je na tom nemorálního? Koupím si CD kapely, ale chci to poslouchat na Bluetooth repraku, tak to zkopíruju na flashku a posloucham. Mě na tom nic nemorálního nepřipadá.
Já z Debianu nepřehrál třeba Narnii (ne film, ale ten britský seriál, co kdysi běžel v TV, někdy v době, kdy chodila dcera do školky). Měl jsem nějaké problémy i s Dobrodružstvími Shelocka Holmese a doktora Watsona (levná DVD). S verzí na uložto v obou uvedených případech problémy nebyly. A, docela fór: Nepřehraji zvukové CD Amélie a tma (dramatizovaná četba), legálně koupené, ale jednotlivé soubory z CD lze zkopírovat na HDD a na něm přehrát jdou.
A vše jsem legálně koupil, aby bylo jasno. Ta dobrodružství dokonce dvakrát, protože v prvním exempláři byl na jednom z DVD puchýř a čtení se na něm zastavilo. Opět něco, s čím si člověk nemusí na warez úložištích dělat problémy.
Třebas v tom, že ten řemeslník pracoval několik měsíců, má v tom vlastní náklady, ale na zaplacení čeká, až se nějaký úředník od zadavatele rozkouká - a dokud to nepředal (a někdo nepřevzal), má pár desítek (nebo stovek) tisíc v luftě.
A pokud ho od vejplaty dělí jen taková maličkost, jako je předání dokumentace způsobem, jaký si zrovna ouředník vymyslel, tak to prostě udělá.
Může si vybrat, kde bude pracovat, ale v podstatě vždy narazí na nějakou podobnou pastičku.
Ono tohle je v podstatě snadno řešitelné: poprosíte známeho-ajťáka, a ten to u kafe uvede do požadovaného stavu. Navíc i ta blokace eDisku/Datoidu.... je tak bezzubá, že (zatím!) není potřeba hledat další alternativu.
Ostatně, já to uvedl jen jako příklad toho, že způsobená škoda nemusí být těch pár stokorun za službu úložiště, ale taky nezaplacená práce, protože neplníte smlouvu.
A taky jako příklad problému, který my - zde diskutující - vyřešíme levou zadní (pokud se doň vůbec dostaneme), ale pro IT-laiky to tak jednoduché být nemusí
Njn, a to ten vysoce cenný obsah nedosahuje ani ceny těch medikamentů, co užívají jejich moneyžeři, aby neměli sklony olizovat okno služebního auta za jízdy.
Souhlasim s tim, taky nad tim kroutim hlavou jak jelen. Chtělo by to aby hodnocení bylo jak pro článek tak pro obsah. Pak už jenom budou lidi nasraný, že jim to lupa komplikuje v jejich blind rage :)
Nesmysl. Rychlost připojení opravdu nemá nic společného s omezením rychlosti stahování na straně webu. Pokud web stanoví, že neplatící uživatel bude stahovat rychlostí 50kB/s tak bude touto rychlostí stahovat i kdyby měl optický internet s rychlostí 100MB/s.
No, uloz.to mělo to omezení někde kolem 1/2 Mb/s (? - nevím, já to nepoužíval), takže pokud má celá firma sdílenou linku 10 Mb/s pro 20 lidí, tak na toho uživatele reálně o moc víc, než ten půlmegabit nepřipadne. Naopak - tím pomalým stahováním alespoň neblokuje ostatní.
No zrovna Prima by mala držať pisky... nebyť práve tých úložísk a torrentov tak by tú ich Formulu 1 na Prima Sport 5 videli 4 ľudia u operátora z Narnie a zvyšok obyvateľstva by sa k tomu ani nedostalo. Lebo sú neschopný dohodnúť sa s operátormi. Už to je absurdné že človek potrebuje platiť stovky € mesačne za obsah roztrúsený cez mnohé VoD služby a televízie, pritom by vlastne platil za reklamy a nepozerateľnú žumpu. Keby vedeli garantovať kvalitu obsahu, dostupnosť, prístupnosť, bez reklám, bez "balíčkovania", tak by sa mohli ozvať.
Ja si budem aj naďalej sťahovať Formulu 1 z torrentu (a inak mám zaplatené aj F1TV). To že v polke sezóny už začali vysielať aj cez Telekom ma nezaujíma. To je ako keby si oni kúpili od mňa knihu, ale ja im poslal len poslednú stranu, pretože v čase kedy sa poskytovaly predošlé strany nebola "zmluva" s distribútorom. Kto by takú knihu kúpil (ešte v pôvodnej cene)? Ani <píp>.
Ostatný obsah (filmy a seriály) vždy len sťahujem z torrentu a odmietam platiť, dokým nemám garantovanú kvalitu obsahu. A vlastne aj to je minimum (sťahujem sotva pár filmov a nejaké dokumentárne).
Je zaujímavé že u iných formátoch či typoch médií nemám problém platiť (trebárs knihy u Everand, kde viem nájsť veľa kvalitného obsahu).
A to tu rozprávam len o morálnej strane, o technickej stránke riešenia toho "kladiva" na úložiská radšej pomlčím, lebo tá krava asi o Internete vie fakt veľké <píp>
21. 6. 2024, 23:38 editováno autorem komentáře
Vláda nám teď zavedla institut hromadné žaloby. Pochopitelně, je určen pro protiobčanské aktivisty. Nicméně dala by se asi podat hromadná žaloba na blokádu úložišť těmi, kteří tam mají zcela legální data a mají je nyní znepřístupněna. Ta hromadná žaloba je výhodná z hlediska placení poplatků za podání žaloby i za právní pomoc a existují advokátní kanceláře, které se tím zabývají. Mohla by být blokátorům přístupu opravdu silně nepříjemná, protože zde padá ona asymetrie mezi jednotlivým občanem a velkou firmou, která má desítky vlastních právníků, kteří navíc u soudu sedí ve své pracovní době.
V USA by (možná) byl problém už v tom pořízení kopie - oni chápou fair use
trochu jinak.
Nicméně pokud by někdo uploadoval vám ukradená videa, velmi pravděpodobně by to skončilo u něj - pokud prokážete, že vám je ukradl. (A krádež by mu dost přitížila.)
Ale střezte se tohle použít v Americe jen jako výmluvu! ;o)
Ono blokování celého úložiště páchá vedlejší škody blokováním i plně legálního obsahu uži dneska. (Zablokování sázkového webu blokuje jen to, co má, ale na úložišti může být obsah tisícovek uživatelů, ale pochybného jen část - jak k tomu přijdou ostatní uživatelé?)
Jenže to nikdo nevyčísluje a neřeší - protože pro jednotlivce jde většinou o zanedbatelné škody (ale krát mnoho případů?), a navíc je to provedení opravdu tak dokonale bezzubé, až přemýšlím jaký je skutečný účel.
Vůbec bych se nedivil, kdyby ty televize následně žalovaly oněch šest operátorů, že jsou blokovaná úložiště z jejich sítě dostupná. Rozhodně je větší šance dostat nějaké peníze z velkého operátora, než z pečlivě skrytého bílého koně.
Datové schránky jsou obecně problém a být po mém, plošně bych je zrušil. Už proto, že s řadou OS se do nich prostě nejde dostat. Mám dojem, že už ani z Windows XP.
Jako uživateli je mi dost šumafu, co konkrétně a jakým mechanismem způsobuje, že svá legálně zakoupená videa nemohu přehrát.
Na druhé straně, pokud OS vůbec to DVD "nevidí", nebo ho "vidí" prosté jakýchkoli souborů, tak asi nemá cenu uvažovat o tom, který SW ho přehraje a který ne.
Důležité je, že jsem silně motivován k tomu, abych si to video opatřil z méně legálního zdroje (ostatně, zakoupením toho nepřehratelného DVD jsem lidskému odpadu, "držiteli autorských práv", už zaplatil).
V knihách o JS bývají o jeho bezpečnostních problémech celé kapitoly. Navíc je to nepřehledná změť verzí, vzájemně nekompatibilních, takže o nějaké standardnosti se dá těžko hovořit. A co v něm funguje dnes, nemusí fungovat za týden.
Do jisté míry to samé platí i pro cookies.
Je mi líto. Nesmyslnost toho, co citujete, pěkně vynikne na příkladu, když by bylo analogicky tvrzeno, že kyanid draselný je jed, pouze když vám ho někdo nasype do kafe, a jinak je neškodný. Prostě, když nastavuji povolování cookies, nemám sebemenší možnost zjistit, že někde nečíhá na jejich povolení nějaký black hat, který mi chce uškodit. Takže je budu považovat za bezpoečnostní riziko vždy, jako to cyankali za jed (dokonce zvlášť nebezpečný).
Ehmmm - zákazníci mají často tak rychlé připojení, že ta snížená rychlost byla víc než dostatečná. (Ostatně: i ten upload na O2 lince s uplinkem až 2 Mb/s je zábava na celej večer.)
No a tady je zakopaný pes... Úředníků se základní ale opravdu základní znalostí administrativy je mnohem více než kvalitních řemeslníků. A ti si dělají pořadniky ke komu jet. Takže kde je problém?
Problém spočívá v tom, že různým sankcím jsou vystaveni i lidé, kteří v životě nezměnili adresu a úřední poštu přebírají, pokud jim tedy dojde. Některé tyhle případy řešil i úřad ombudsmana.
A na takové případy (na jejichž zavinění má, pochopitelně, podíl) doplácí stát i tehdy, když tomu tak (možná) není.
Žaloby na stát v reálu existují (dokonce i u nás), pokud stát provede něco, čím občana poškodil (třeba neoprávněné věznění, majetková újma apod.). Jistě by musel právník, specializovaný na tuto problematiku, problém analyzovat a zhodnotit, jestli to v tomto konkrétním případě půjde, a v případě, že ano, tak jak formulovat obžalobu. To je ovšem za horizontem znalostí i průměrného absolventa práv.
RRŚ:
Jsme jediná země v EU, kde se kopírování pro vlastní potřebu toleruje, ale za tu cenu, že platíte OSA výpalné i z kancelářského papíru, natož z flashek, harddisků, notebooků a dalšího. Takže já toto vše nakupuji v cizině. Doma si vesele kopíruji, (a vyhazuji nepřeskočitelné reklamy a likviduji ochrany), CD i DVD, a digitalizuji analogové záznamy z mgf. pásků i vinylů. Na digitalizaci analogových nahrávek jsem si postavil takový jednoduchý systémek, který pracuje jako korekční předzesilovač pro mgd přenosku, má vstup pro dvě elektretové vložky, s jejichž pomocí nahrávám z pérového gramofonu ze starých desek 78 ot/min a v případě, že to kvalitě nahrávky pomůže, zavedu i umělé stereo. Šumy a lupance dokonale odstraní Adobe Audition a o kvalitu se stará zvuková karta, podporující formát 192 kHz/24 bit. Výsledkem je nahrávka, u které nelze identifikovat nic a to i v případě, že vytvářím kopii CD, na kterém jsou do skladeb integrovány identifikační údaje. (analogový přepis do studiového formátu, odstranění analogového šumového pozadí a následná komprese do CD formátu cokoli nežádoucího spolehlivě zničí bez újmy na kvalitě nahrávky.)
Tohle (nelze přehrát...) nesouvisí ani tak s použitým OS, ale s používaným programem a s konkrétním HW (s mechanikou).
U CD to (obecně) škobrtlo o rozdíly mezi čtením bloků (počítače) a proudu bitů (přehrávače), ale obecně to velký problém nebyl. U DVD se používaly různé triky, které se snažily zmást ripovací program vytvářením falešných začátků a různě pomotaných streamů, což občas dělalo problémy i přehrávacím programům nebo lepším přehrávačům. (Ve výsledku se ty ripovací programy přizpůsobily - ale upravte to v drahém přehrávači!.)
Je mi líto. Stát provedl jakousi akci a tím občanům, držitelům naprosto legálních dat, způsobil škodu. Ano, totalitní stát si to může dovolit, ten dokonce může občany zplynovat a protáhnout komínem. Nicméně demokracie má jistá omezení, a teď jde jen o to, zda se vztahují i na tento případ. Já říkám "potenciálně mohou, ale musí to posoudit specialista na příslušnou oblast práva". Vy blábolíte nesmysly.
Aha, proto musela manželka co půl roku (v průměru) v době kdy měla ordinaci jako firmu, mít servisní zásah IT firmy na počítači, aby se do DS vůbec dostala. Asi ty "standardy" nejsou moc standardní.
JavaScipt i cookies jsou bezpečnostní riziko. A tuplem na počítači, který má přístup k citlivým datům, jako jsou elektronické karty pacientů. Takže stát nutí lékaře pracovat s bezpečnostně rizikovými DS a přitom ručit za bezpečnost dat o pacientech. Což se vylučuje. Přitom DS jsou méně kvalitní služba než free emailové služby.
A pro ta data o pacientech, komunikaci s pojišťovnami apod. navíc existují programy pouze pro Windows, která jsou sama o sobě bezpečnostní riziko. Nebo pro MS DOS, který je paradoxně bezpečnější, protože viry pro něj už vesměs zemřely stářím.
Tyto problémy měli všichni lékaři na pracovišti, praktičtí i odborní (desítky lidí). I okruh kolegů a kolegyň, známých z odborných seminářů, akcí LK apod. A spousta doktorů po zavedení povinné komunikace s pojišťovnami přes počítač skončila. Dodnes jsou po nich některé obvody neobsazené a někteří lidé z těch oblastí dodnes nejsou u žádného lékaře registrováni, případně dojíždějí za lékařem i přes sto km.
Takže ta digitalizace je dělána a prosazována málo intelektově potentními jedinci, protože není přizpůsobena cílové skupině. A je ovšem taky otázka, zda to, co na papíře trvalo 2-3 minuty a nyní trvá na počítači 10 minut a déle, je skutečně nějaký přínos. Mě osobně se to tedy zrovna nezdá.
Mám jakousi představu o tom, co je psáno v učebnicích programování. Sám ambice programování síťových a webových aplikací nemám, takže mi stačí obecný přehled.
A prakticky všude se píše o tom, že to rizikové prvky jsou.
Ano, proto byla znepřístupněna i díla zcela legálně vystavená.
Prostě naše justice i policie potřebují dostat pořádně do šňupáků, aby svou práci dělali pořádně. Zatím pracují takovým způsobem, jako kdyby po sražení chodce na přechodu pozatýkali, odsoudili a zavřeli všechny řidiče z daného města.
V některých městech na západě byla ekonomická bilance takové akce kladná, tj. náklady na lístky apod., a na revizory, nebyly jízdným pokryty.
A ono to "pirátění" může být i přínosem:
Protože jsem znal z "pirátské" verze "office" Klasik, tak, když jsme měli výukový grant, z něhož to šlo koupit, jsem jej ofiko koupil do studentských počítačů na našem ústavu (psali si v tom diplomky). Kdybych tu upirátěnou verzi neznal, tak by přišli o kšeft, protože o tomhle SW skoro nikdo nevěděl.
Ne, podobné problémy měli všichni lékaři. Ne, prostor pro chyby je u kvalitní kalkulačky menší. Běžně používám jako kalkulačku konzolu jazyka R.
Nemám ji tč. pod rukou, ale učebnice jazyka JS s nosorožcem na deskách.
A o cookies se píše v různých učebnicích podobně. Už jen to, že pomocí cookies může příslušný web individualizovat návštěvníka je bezpečnostní problém, píšou odborníci.
Nezamenoval bych takzvane bezpecnostni duvody s obycejnou hlouposti. Zakazani JS je klasicka metoda obskurdnich praktik, ktere ve skutecnosti maji nulovy efekt. Pristup klasickeho fusera. Klidne se skrabejte pravou rukou za levym uchem, ale nevydavejte to za nejakou best current practice na poli kyberbezpecnosti. Menecenny je vas pristup - kdy bezhlave zakazete veci, kterym ani poradne nerozumite - a pak plevelite diskuze blaboly o tom, jak neco "nefunguje".
Slovo hlupák nelze použít pro někoho, kdo nezná princip Javascriptu nebo cookies. To je spíš někdo, kdo ten počítač nezvládne vypnout / zapnout. Dnešní technologie nejsou uživatelsky přívětivé vzhledem k vyžadovaným znalostem. Dřív u televize stačilo pro přidání jasu otočit knoflíkem, dnes je třeba upravovat barevný profil dálkovým ovladačem, a ten dotyčný musí vědět, že něco jako barevný profil existuje.
Jenže vy jste žádný blud nevyvrátil. Vy jste prostě na základě asociace začal psát o úplně jiném tématu – a navíc to, co píšete, jsou bludy.
Takže za film, který byl k sehnání za nějakých necelých 100 Kč, mám platit za každé přehrání? Kolik? Taky stovku, nebo ještě víc? A musím na to mít odpovídající připojení k internetu (takže na chatě nebo chalupě to nepřehraju).
Nebo jste ochoten pokaždé, když si ze své knihovny vezmete knížku, hodit do nějakého prasátka na peníze třeba desetikačku a jednou měsíčně ty peníze posílat "držitelům autorských práv?
Právě to, co tak vychvalujete, jsou jednoznačné projevy krize.
Přesně to, co vychvalujete, jsou příznaky krize. Jsem ochoten platit tvůrcům, ale nikoli držitelům autorských práv, což je prakticky stoprocentně parazitická skupina, od tvorby a konzumace umění snadno odříznutelná. A krize skončí tehdy, kdy právě tohle bude nějakou formou provedeno.
A možná ještě jedna věc: Jedním z důvodů, proč se rozvinula a uspěla průmyslová revoluce, byl fakt, že se dost kašlalo na patenty a pod., takže jedna technická inovace byla rozvíjena řadou následníků svého tvůrce a různými cestami (ostatně jako kdykoli v minulosti, až někdy po zjištění našich chlupatých předků, že kopytem pakoně umlátí kořist lépe než pěstí). A jakmile se koncem PR prosadily patenty (byť časově silně omezené), tempo rozvoje průmyslu a technologií se silně zpomalilo.
A v oblasti autorských práv: Kdyby platila dříve, nemohla by vzniknout nejen lidová slovesnost, ale i řada klasických literárních děl (včetně mnoha Shakespearových děl). A navíc, než stačil zemřít Daniel Defoe, bylo na světě snad 7 pirátských vydání Robinsona Crusoe, a přesto neumřel hlady. Znaky pirátění neslo i jednosvazkové vydání Pána prstenu (autorská práva byla nějak udělena dodatečně), a přesto právě toto vydání J.R.R. Tolkiena učinilo autorem světového významu.
Takže bude nutno, aby za konzumaci díla dostával peníze ne nějaký obskurní "držitel autorských práv", ale tvůrce, u něhož je naděje, že ho to bude stimulovat k další tvorbě. A pokud vznikne nějaký takový model placení, krize kolem autorských práv zanikne.
U soudu můžete vyhrát i s absolutní pitomostí, rozporující základní přírodní zákony. Soud před pár lety konstatoval sebevraždu u muže, který si (podle soudu) nějak upevnil nůž na přepážku sklepní kóje, sedmkrát na něj nelehl zády, z toho třikrát zasáhl srdce, a pak ten nůž ještě než zemřel schoval tak dobře, že ho policie nebyla s to najít. A takovým soudům byste se svěřil?
V momentě, kdy propadne časové razítko na dokumentu, máte v ruce cosi méně než datovaný papír.
Bylo to konstatováno v diskusi pod články pan Peterky. Ono je to totiž daleko jednodušší než se patlat s časovými razítky apod.
"Ten dokument je platný stále, dokud se neprokáže opak. "
Kdyby tomu tak bylo, byly by články pana Peterky zcela zbytečné.
Buďte ujištěn, že z toho 17. století by se o moc větší procento nosičů dat nezachovalo. A tisk inkoustem na obyčejném papíře vydrží při uskladnění srovnatelnou dobu. O tisku z jehličkové tiskárny ani nemluvě.
"Které úřední dokumenty ..."
Rozhodně je lepší a perspektivnější investovat do speciálních papírů a speciálních tiskových prostředků než do něčeho tak nespolehlivého a efemérního jako je elektronický podpis.
MMCH, v archivu po předcích mám úřední papíry z raných 50. let (tedy cca 70 let staré) a jsou naprosto perfektně čitelné. A bez problémů bych jimi i dnes prokázal, že strýc a teta darovali svůj Němci "vybydlený" dům v Ústí nad Labem Národnímu výboru ke stržení, i se stavební parcelou (takže tím padl požadavek hradit náklady na to stržení).
Je
Ta možnost, pochopitelně, neexistuje. Resp. peníze mu jistě poslat mohu, ale on mi nemůže povolit si dílo stáhnout. Kdyby existovala, znamenalo by to masakr pro "držitele autorských práv". MMCH, když nějaká organizace "drží autorská práva", tak to mj. znamená, že autor s dílem volně nedisponuje, viz před pár lety proběhlá kauza s dědictvím po Zdeňku Milerovi.
Není to volba autora, autorská práva na některé kategorie děl automaticky přechází na organizace "držící a chránící autorská práva".
Autoři tuhle možnost nemají. Bude nutno v tomto změnit legislativu, a to velmi podstatně.
Pokud se tohle neudělá (redukce až eliminace "držitelů autorských práv"), bude se celá tato oblast motat v nekončící krizi. Což má už dnes jednoznačně negativní vliv na kvalitu produkce. V oblasti videoprodukce viz např. masová tvorba remake, zpravidla horších a diváky odmítaných oproti originálům. Takže znepřístupnění originálů je taky cesta ke zvýšení prodeje šmejdů.
K použití díla pro vlastní potřebu současné znění autorského zákona nevyhovuje, protože mi znemožňuje se k tomu dílu dostat.
"nevíte o ničem, co by k tomu autory nutilo"
dtto k "audiovizuální dílo jako sharevate"
Že by znění zákona?
Míjíte se s kauzami, kdy OSA zpoplatnila a ještě pokutovala autory, veřejně předvádějící vlastní díla. Míjíte se s kauzou pokutování mládežníků, kteří u táboráku zpívali lidové písničky, u nichž jsou autorská práva dávno prošlá. I podle naší nesmyslné legislativy.
Zkuste si článek, na který reagujete, přečíst ještě jednou a pozorněji. Třeba pak nebudete zbytečně vytvářet konstrukce o tom, že „soud vybral ISP“.
Nějak jste ignoroval tu část, že vyčerpali mírnější formy, jak se krádežím „jablek“ bránit, až dospěli k téhle. Jakou škodu způsobili ochranou svých práv?
Takže ještě poslední vsuvka: žaloba a předběžné opatření jsou dva úplně odlišné úkony.
Mohou se, ale také nemusejí v rámci jednoho podání týkat stejných subjektů. Tedy příklad: pro něco žaluju A a B. A k tomu můžu požadovat uložit předběžné opatření někomu jinému (C, D, at nausea).
A zase: soud se bude zabývat JEN subjekty řádně oznacenymi v podání. Jak mu ukládá zákon.
Nerozumím, situace :koupím si DVD s filmem, udělám si kopii abych disk nemusel tahat třeba mezi domovem a chatou a tu kopii mne někdo na chatě ukradne. Moje morálka je špatná?
Na Linuxu se to chovalo tak, že to paralelně nabídlo přehrání, nebo nakouknutí manažerem souborů. MMCH, Windows běžně nabízejí "přehrání" médií, na nichž žádné zvukové ani video soubory nejsou.
Manželka (VŠ) měla s DS neustálé problémy a neustále platila IT pracovníka, aby jí to udržoval v chodu (několik návštěv ročně po 1000 Kč za hodinu + cestovné), po celou dobu, co měla firmu. Neznám nikoho, kdo by DS jako user hodnotil kladně.
Ono i např. podání daňového přiznání přes DS je výrazně složitější, pracnější a časově náročnější než papírový formulář. Případně dražší, když vám to dělá specializovaná účetnická firma (jak to měla manželka).
Jestli problem nebude ve zvolenem IT pracovnikovi... ;-) Ono za "experta" se rad povazuje kazdy, kdo zvladne klikat na tlacitkon Next v instalatoru.... a uplne nejhorsi byvaji kamaradi z hospody :D No, asi nebudete moc schopny clovek, kdyz jste sve manzelce nefokazal ani sehnat lepsiho ajtaka...
EPO funguje u dani uz roky a narozdil od rucniho vyplnovani papiru tam nehrozi, ze by clovek udelal chybu ve vypoctu. Vzhledem k tomu, ze s touto cinnosti mam realne zkusenosti uz pres patnact let si muzete reci o "slozitosti" nechat od cesty. Je to naopak jednodussi nez crcani se s papirama, vc. nasledne logistiky.
Ne, příslušná kvalifikační školení atd. A firma.
Vyplňování je daleko náročnější než u papíru. Mentálně potentní jedinec si na výpočty zapne nějakou kalkulačku.
Zbytečně to komplikujete, ten příklad s jablky a džbány je o něčem jiném, než co se tam snažíte naroubovat (což Vám může projít u jabloní, ale džbánovník si nenaroubujete ;oD ).
Ve skutečnosti vám totiž nikdo neprodává ani nepůjčuje (ani nekopíruje) ten obsah, ale jen právo jej po omezenou dobu a v omezené podobě konzumovat
- takže jablko si klidně vemte, ale nesmíte je (bez zaplacení) sníst. ;o) Vtip je v tom, že bez zaplacení je někdy ani nesmíte z toho stánku vzít do ruky.
Ale můžete si za pravidelný měsíční paušál předplatit právo utrhnout a v sadu sníst libovolné jablko přímo ze stromu - jen je nesmíte z toho sadu odnést.
Hmmmm...
Akorát, že tady řešíme kopírování/stahování videí, která v distribuci jsou, tedy zejména nejhodnotnější díla z produkce Novy a Primy.
Je mi líto. "Upirátěním" videa, které není v rámci zonace k dispozici pro střední Evropu, protože nás majitel autorských práv prohlašuje za "podlidi", tomu náckovi žádná škoda nevznikne. "Upirátěním" videa, které není komerčně dostupné vůbec, škoda rovněž nevznikne. A pro stažení volného díla (ta na ulozto byla také), případně díla s prošlými autorskými právy (dtto), škoda z principu vzniknout ani nemůže.
Jistěže je zde i onen problém, že normální člověk může za den shlédnout (z důvodu času) nějakých 10 - 15 videí, a stejně, kdyby to dělal každý den, tak skončí brzy na psychiatrii v kleci. Takže volná díla (jakýmkoli mechanismem) snižují poptávku po dílech placených.
A fanfilmy občas vytváří tlak na kvalitu tvorby, kterou reflektují. Včetně diváckých sestřihů - např 3 dílný Hobbit (znám členy SF/F klubů, kteří na třetí díl té zpotvořeniny odmítli jít do kina) byl fanoušky sestříhán víckrát (mj. na dva díly po 1,5 hodině či jednodílnou dvouhodinovou verzi), které jsou podle mnoha fanů lepší, než originál (čímž tedy, viděl jsem ten originál, není mnoho řečeno). A co včíl s tím? (Nehledě k tomu, že stejně nejlepší filmový Hobbit je animovaný od Rankina a Basse. Byla volně na youtube nasekaná na seriál.)
A přinejmenším sporná je situace, kdy dílo mám oficiálně koupené, ale nechce se mi na chalupu jezdit s furgonem DVD, a tak si je raději stáhnu ve formátu, uložitelném na disk. Sice na root.cz kdysi vyšel návod, jak udělat takový soubor z DVD (pomocí mencoderu a mplayeru), ale když to někdo už udělal...
Standardy říkají jak mají ta API (JS, CSS, DOM...) fungovat.
Součástí jsou i různá doporučení (třeba že by nemělo být možné - bez explicitního povolení - číst informace o hardware, například rozlišení obrazovky...).
Tím, že některé věci nedovolíte ten standard nijak neporušujete. Pokud zakážete používání cookies třetích stran
(jak se chystá Chrome, jak má Firefox...), žádný standard neporušíte - ale spousta stránek bude mít problémy s funkčností. Tím, že nedovolíte používat scripty z některých domén (googletagmanager, googlesyndication, seznam...) na stránkách úplně jiných domén, žádný standard neporušujete - nikde není psáno, že takové scripty musí být povolené. Jak sám píšete: To je (...) vlastní pravidlo. S webovými standardy to nemá nic společného.
Takže: samotný prohlížeč splňující standardy
není dostačující podmínkou pro fungování.
Dovedu si představit, co by se strhlo za povyk, kdyby třebas Datové schránky měly definované: pro přístup nesmíte mít nastaveno zabezpečení prohlížeče na přísný režim
.
Ano, jenže pokud z bezpečnostních důvodů mám některé věci vypnuté, tak buď oželím DS, nebo to vypnutí musím, riziko sem, riziko tam, zrušit. A je docela zajímavé, že většina freemailových služeb po mě podobné zvyšování rizika nepožaduje.
DS jsou prostě méněcenný SW napsaný programátory stejného kalibru. Nevadily by, pokud by jejich užívání bylo dobrovolné. Pokud je však stát lidem vnucuje, tak jim vnucuje i bezpečnostní rizika s nimi spojená.
Jistě by se DS daly napsat v čistém html, bez JS a podobných nesmyslů, (případně s JS výlučně u navštívené stránky a na počítači, na kterém je umístěna), ale to by požadovalo IQ 80+.
Šlo to opravdu mimo mě, byť jsem tyto časopisy také sledoval.
A měli jsme ho koupený na instalačních disketách.
Faktem je, že to byl jediný slušně fungující SW typu Office, který se mi kdy dostal do rukou (měl jsem možnost vyzkoušet Ami Pro, MSWorks, Star Office, Open Office, Libre Office, pochopitelně i MSO) a po jeho konci jsem odmítl přejít k něčemu tak pochybnému jako MSO a přešel jsem na TeX / LaTeX.
Ale not ak, netahejte do toho Kalkulačku, nebo Vám to spočítám. ;o)
Tak ještě jedno kolo: prohlížeče splňují standardy
i při nastavení na přísno.
Součástí standardů (jak sám píšete výše) není, jak má být prohlížeč nastaven. Zároveň ta nastavení nijak neponižují plnění oněch standardů.
Problém je, že některé stránky prostě spoléhají na to, že to uživatel nemá nijak zabezpečené - a nemají to ošetřené.
Chyba není ani tak v tom, že to používají, jako v tom, že si o to neumí říct - že vám nikdo není schopen říct, co všechno potřebujete. (Pochopitelně kromě případů, kdy tam je vložená nějaká vyloženě škodlivá komponenta, například reklamní personifikace, fingerprinting, apod. - to tam prostě nemá co dělat!)
Samostatnou kapitolou je pak CAPTCHA, která vás může spolehlivě odstřelit od přístupu na úřední stránky hned dvojím způsobem: když se nedozvíte, že tam vůbec je, protože je vložená jako script z domény, která nemá se stránkou žádnou souvislost, a když se spustí, ale nerozezná vás od robota.
Je opravdu skvělé, když musíte dojít na Katastrální úřad osobně, protože si nějakej Google myslí, že nejste tak úplně humanoidní.
Kniha:
https://www.megaknihy.cz/programovani/259650-javascript-kompletni-pruvodce-2-aktualizovane-vydani.html
Nejsem si ovšem jist, zda nemám vydání starší.
O těch cookies si zdroj nepamatuji, jako si např. nepamatuji, ze které konkrétní učebnice znám postup při punkci výpotku do hrudní dutiny. Důležité je, že jsem tento úkon na vojně u pacienta zvládl.
Ono se na zásadách počítačové bezpečnosti od, řekněme, roku 2000, něco skutečně podstatného změnilo? IMHO se změnily jen detaily některých postupů.
Já netvrdím, že umím vše nejlépe, ale pokud jsou ve vašich tvrzeních zjevné rozpory a navíc rozporujete i to, co se běžně píše v nejrůznějších zdrojích o daném problému, tak jsem ohledně vašich tvrzení skeptický.
Ve špitálech možná, manželka ale byla soukromá praktická lékařka (coby firma) a při předepsaném (pojišťovnami) tempu 10 pacientů za hodinu jí šlo opravdu o každou minutu a na každý úkon, který její práci zdržoval (což byly hlavně "digitální nesmysly") těžce nadávala. Byť měla počítač i připojení na internet vlastní (firemní) a nikdo nad ní nestál, aby jí zakazoval třeba hraní her,.
Před časem paralyzoval počítačový virový útok všechny brněnské špitály, vyjma FN Bohunice, kde mají systém založený právě na MS DOS. A ztišují tím frflání doktorů, že programy pro něj jsou uživatelsky podstatně méně kvalitní a přátelské než programy na Windows.
A vzdělání je v takovém případě vždy na škodu.
Když jsem byl v přijímači na ZVS, tak tam měli aktuální případ, kdy tři záložáci na cvičení rozdělávali oheň v kamínkách ubytovací Tatry V3S benzínem a její korbu spálili. Do likvidačního protokolu potom všichni napsali, že nevěděli, že je benzín nebezpečná hořlavina. Bylo by to prošlo, kdyby se jeden z likvidační komise nepodíval do kádrových materiálů a nezjistil, že jeden je přírodovědec, obor chemie, druhý inženýr chemie a třetí magistr farmacie. Takže se skládali na novou.
Čili žalovaný - odborník na autorské právo - by byl asi v horším postavení než právní laik. Ale možná by spíš našel věrohodně vypadající výmluvu :-)
"A teď si představte..."
Já pamatuji, jak byla kvůli jednomu obrázku, navíc obalu gramofonové desky před léty vydané, zablokována celá Wikipedie.
O datových schránkách jste začal vy. O bezpečnosti, což souvisí s těmi DS, taky. Na "bazénovou chemii" jste udělal narážku také vy. A ta historka z vojny mi vytanula při úvaze jednoho z diskutujících o nutnosti zkoumat znalosti stahujícího, zda ví, že je soubor nelegální (takže by více vzdělaní byli ve vyšším potenciálním riziku postihu než méně vzdělaní, jako v té historce).
Problém spočívá v tom, že vyvrácení bludu, byť zmíněného částí věty, potřebuje zpravidla delší text.
Pokud si nastavím u linuxového distra vyšší míru bezpečnosti, tak je mi (mimo jiné věci) zakázáno spouštět JS a podobné věci a ukládat cookies. Takže lidé, kteří takové distribuce dávají dohromady, je zřejmě považují za rizikové. A rozhodně je považuji za důvěryhodnější než některé zdejší diskutující.
A vy si myslíte, že elektronický podpis je cosi jako elektrická lokomotiva? Tedy cosi přínosnějšího než jiné technologie? Já tedy ne.
Ad uživatelský komfort DP. Zatím na to z mého okolí, kdo ji má, každý jen nadává.
Byla tu (na Lupa.cz) série článků o digitálním podpisu a druhá o udržování takovýchto dokumentů ve stavu použitelnosti, tj. aby procházející podpis byl nahrazen časovým razítkem, to dalším, to dalším (ad nauseam). Pro mě to byla přehlídka důvodů, proč tyto technologie zavrhnout a o volbách "to hodit" některé ze stran, které budou mít v programu omezování těchto technologií.
A k tomu vašemu "nerozumíte..." si dovoluji citovat Nielse Bohra: "Pokud nedokážete svůj problém vysvětlit i naprostému laikovi, znamená to, že mu sám dostatečně nerozumíte."
To, že lidé chodí na poštu konvertovat dokumenty z DS, bylo konstatováno i v diskusi pod články z výše zmíněných seriálů, a sám občas takovéto návštěvníky na poště taky vídám.
"Digitální samohanou" jsem si dovolil označit ve druhé z uvedených sérií popsaný sled úkonů, udržujících v platnosti digitálně podepsaný dokument. Jsem toho názoru, že je to pro normálního člověka perfektní emetikum, ale nic jiného.
Prostě, pokud se skutečně mají nějak udržovat či skladovat digitální dokumenty, bude to potřebovat něco principiálně zcela odlišného než je tato technologie. Dokud nebude možné digitální dokument nahrát na médium, garantující 100+ let životnost, případně jen jednou za mnoho let překopírovat na novější médium s ne tak dlouhou údržností, bez jakékoli další manipulace, a po těch 100+ letech to bude platný dokument (a ne podezřelý dokument s prošlým certifikátem podpisu, jehož platnost s nejistým výsledkem musí obnovit soud), je to technologie horší a méně spolehlivá než papír. O hliněných destičkách, které vydrží bez problémů tisíce let, ani nemluvě.
Obávám se, že zkušenost s pohyblivými obrázky z roku 1986 má nulovou relevanci k řešení autorských práv na internetu. Já osobně se domnívám, že tohle (proces, jehož jedním z mnoha výsledků je ono vypínání webů) je jakási krize, která bude muset přejít do kvalitativně nového řešení, než jaké se uplatňovalo u celuloidových pásků, nebo primitivního analogového videa na velkých kazetách.
Nemám představu, že by pro distributory linuxových distribucí byl typický marketing na bázi předstíraných úkonů. Pokud by ten JS nevypnuli, neměl bych s tím jako pokročilejší uživatel žádné problémy. pokud ho vypli, tak jim prostě věřím, že JS bezpečnostním rizikem je, a nepřesvědčíte mě o opaku, i kdybyste se postavil na hlavu. A uživatelé, kteří "něco chtějí" by si ten JS mohli vypnout sami, prostředky na to v Linuxu jsou.
Nechtěl jsem to od IT pracovníka. Při instalaci Linuxu je u některých dister nastavení bezpečnosti ve více stupních od malé až po "paranoidní" a u každého stupně je popsáno, co to nastavení udělá. Odtud také vím, že s vyššími stupni bezpečnosti je spojen zákaz JS.
Ne, už proto, že výdrž DP je časově nepatrná.
"Jakýkoli podpis je považován za platný, dokud se neprokáže opak."
Jenže ten podpis bude i na dokumentech, které má někdo zájem napadnout. A tam je papír v trezoru, nebo u notáře, jednoznačnou výhodou.
Ano, spousta lidí dokumenty z DS konvertuje, což je jistě mnohem dražší, než kdyby z úřadu dostali rovnou papír s podpisem a štemplem.
Celá druhá série článků pana Peterky (doufám, že to jméno nekomolím) je o naprosto šíleném sledu naprosto šílených úkonů, které mají digitálně podepsaný dokument udržet v platnosti. Přičemž ani to není zárukou, že v platnosti zůstane. A s neplatným dokumentem v ruce se sice mohu soudit o jeho platnosti, ale to je ovšem složitý a drahý proces s nejistým výsledkem.
Knihy na papírech ze 17. století jsem už v ruce měl. Takže blábol.
A papyry z nevyloupených (nebo málo vyloupených) egyptských hrobek jsou staré tisíce let. Svitky od Mrtvého moře mají kolem 2000 let.
Pokud jsou ty hlíněné destičky vypáleny, a ne jen vysušeny sluncem, a nejsou mechanicky zničeny, vydrží opravdu tisíce let. Z Kréty máme destičky s obrázkovým písmem i s lineárním písmem A (přečteme ho, ale jsou psány neznámým, asi neindoevroským, jazykem, rozhodně pocházejí z doby stovky let před Trojskou válkou), čteme (a díky panu Hroznému i rozumíme) hliněné knihovny Chetitů "vrstevníků" egyptské Nové říše (s níž válčili), v Mezopotámii byly nalezeny mnohem starší knihovny a archivy Sumerů.
Zcela jistě je v řadě případů papírová verze úřední agendy levnější a snáze dostupná. I kdybyste se postavil na hlavu.
Celá druhá série článků pana Peterky je o tom, že dokument s propadlým e-podpisem a časovými razítky je bezcenný.
"Pokud vy něco podporujete ..."
Je mi líto, tyhle technologie jsou svou podstatou nesmyslné a mají nulový přínos.
Kdyby to byla lež, postrádala by tato série článků jakýkoli smysl a pan Peterka by mohl psát něco jiného. A takové věci jako certifikát elektronického podpisu nebo razítka by nemusely existovat také, protože podle vás zřejmě nemají žádný význam.
Nepopírám ji, jen konstatuji, že takováto kontinuita může být spojena s určitou "provozní slepotou", zabraňující postřehnout a akceptovat principiálně nové věci, což ostatně znám z vlastní výzkumné praxe.
"kryptografické algoritmy odolné proti útokům kvantovými počítači"
A budou odolné i proti další generaci nebo něčemu ještě dalšímu? Nebo tu elektronickou agendu budeme co pár let totálně překopávat a nějak nově zabezpečovat veškerou starší agendu?
Tajné služby mají ledacos, vč. backdoors do komerčních OS.
Problém je, že přidělení DS mě nutí ji využívat i tehdy, když je tato verze úřední agendy dražší, namáhavější a méně spolehlivá než "běhání po úřadech".
A pokud ten došlý dokument budu potenciálně někdy v budoucnu (za horizontem platnosti certifikátu podpisu) potřebovat, musím buď podstoupit ono martýrium, které popisuje pan Peterka, nebo to konvertovat na papír (což je podstatně dražší, než kdybych dostal ten papír od úřadu rovnou, ale levnější a snadnější než diginesmysly).
Shodnu se s ním v tom smyslu, že fakta, která uvádí, nijak nerozporuji. Rozcházím se s ním v hodnocení. Asi jako když se sparťan a slávista sejdou po zápase, který dopadl 3:0 pro Spartu, na čemž se shodnou, ale neshodnou se, zda to bylo vítězství nebo porážka.
"certifikáty"
Jste v rozporu se články pana Peterky.
Pokud půjde o hlasy voličů, může se stát cokoli.
A je mým právem podporovat i ty politiky, které vy považujete za hlupáky.
"Tak se přestěhujte na pustý ostrov"
Ne. Znamená to, že bezcennou technologii, jejíž produkty jsou snadno zpochybnitelné, prostě odmítám používat.
"tisk"
Je zajímavé, že onehdy mi na poště vytiskli dokument na normální papír jehličkovou tiskárnou. Šlo konkrétně o potvrzení o zaplacení dálniční známky.
"investovat"
Ne, chci po státu, který si ostatně platím, aby nepoužíval bezcenné shit technologie, jaké popisujete, ale technologie, jejichž výsledek vydrží alepoň desítky let.
Jsou psané (ty dokumenty po strýci a tetě) psacím strojem na průklepový papír. Na to stačí tiskárna BT 100, ještě ji mám na půdě schovanou.
"podpisy..."
Že by na základě jiných jimi podepisovaných dokumentů (léta dělali úřední překladatele z němčiny do češtiny)? Navíc by se muselo spíš zpochybnit razítko a podpis tehdejšího NV, který s tímto darováním coby vyrovnáním souhlasil. A od toho by se jistě řada mustrů našla.
1. S autorem se domluvit nemohu, protože mezi ním a mnou stojí parazit - držitel autorských práv.
2. To je jednodušší platit roční poplatek ve veřejné knihovně. MMCH instituce, která je solí v očích držitelů autorských práv.
3. "Tak plaťte tvůrcům"
Rád bych, ale není to technicky možné, resp. většinou ne.
4. Obávám, se, že Severní Koreji spíš odpovídá situace, kdy se "autorských práv" zmocňují různé parazitické organizace a blokují možnost přímých ekonomických vztahů mezi tvůrci a konzumenty děl. Což nemá s tržní ekonomikou naprosto nic společného.
5. Problém je v tom, že se dílo automaticky stává, i proti vůli autora, majetkem "držitelů autorských práv". Je lhostejné, zda to nazveme komunismem nebo fašismem, ale demokracie a tržní ekonomika tohle nejsou určitě.
Dovolím si parafrázi:
Pan Peterka říká cosi jako: "Provedeme-li řez od hrtanu až k páteři, dojde ke skokovému poklesu krevního tlaku, přeruší se dýchací cesty, průdušnice a průdušky se naplní krví, vznikne šokový stav a podrážděním bludných nervů jejich přeříznutím dojde k zástavě srdce."
A já říkám něco jako: "Pokud je někdo podřezán od hrtanu až k páteři, zemře" (bez oněch podrobností).
Další jsou už jen nesmysly: Pan Peterka jasně konstatuje, že digitálně podepsaný dokument s prošlým certifikátem, není-li zabalen časovým razítkem, nebo něčím podobným, je prošlý a bezcenný a celá druhá série jeho článků popisuje (z pohledu běžného uživatele) naprosto šílené a nesmyslné úkony, jak tomu (byť ne se stoprocentní jistotou) zabránit. Tento postup jsem nazval "digitální samohanou", protože mě opravdu lepší název nenapadá.
A právě proto spousta OSVČ a malých podnikatelů si nechává na poštách za drahé peníze převádět potenciálně důležité dokumenty z DS na papír, aby se těmto příšernostem vyhnuli (ostatně, stát právě s tím zřejmě počítal jako s přínosem ze zavedení DS).
A jsou, pochopitelně, potenciálními voliči "extrémistických stran", majících v programovém portfoliu zrušení těchto nesmyslů.
Odolnost...
Vzhledem k tomu, že ty další generace počítačů neznáme, dovoluji si pořádnou dávku skepse.
Ano, digitální agenda před nás staví naprosto nesmyslné stále další a další zabezpečování starších dokumentů. Jen generuje potřebu naprosto zbytečných prací.
"Vlastnoruční podpis"
Nedokážou.
V situaci, kdy toho parazita mezi mnou a autorem ze zákona obejít nemohu ...
Autorské právo spoustu věcí neumožňuje. V podstatě kopíruje stav před internetem a nástupem digitálních technologií. Takže trochu připomíná onen zákon, podle kterého musel před každým automobilem běžet muž s červeným praporkem.
A právě tohle vyvolává krizi, jejímž projevem (mj.) je masívní podpora "pirátění" a obliba webů, jaké byly zablokována (viz článek, pod kterým diskutujeme). A bude nutno najít nový model distribuce autorských děl a placení za ně (?film jako shareware, např.?). A situaci komplikují "držitelé autorských práv", vesměs bezcenní parazité, jejichž dolce far niente by bylo radikálně omezeno, nebo zcela zlikvidováno. Takže se vůči jakýmkoli změnám v této oblasti brání, jako se např. u nás bránili formani proti stavbě železnice (nebo ve Velké Británii proti železnici bojovali majitelé dopravy po kanálech a řekách a stavbu některých tratí zbrzdili o léta).
Technicky možná ano, ale právně ne.
V případě hudby vás OSA podle práva inkasuje za veřejnou produkci (nebo distribuci na nosičích) i vaší vlastní tvorby. Takové příklady se staly, byla kolem toho velká diskuse (jakou jste jistě buď nesledoval, nebo to šlo jedním okem dovnitř a druhým ven, takže nyní budete tvrdit, že se nic takového nestalo :-) )
Open source se spíš přizpůsobuje uživatelům placených OS, jako Windows. Tam jsem se ovšem s nějakou bezpečnostní škálou s výčtem, co bude při jakém bezpečnostním stupni restringováno, nikdy nesetkal (ono by to asi na něčem tak podřadném, jako jsou např. ty "wokna", snad ani nešlo).
Jinými slovy, vaše představy o motivacích těchto restrikcí v závislosti na stupni bezpečnosti nesdílím, spíš jsem ochoten brát jako fakt, že ti autoři a organizátoři distribucí vědí (ohledně bezpečnosti), co a proč dělají, a řídit se podle nich.
"Až vás soud odsoudí, nebude se ptát, jestli jeho rozsudek považujete za snadno zpochybnitelný."
Rozsudek zpochybnitelný není, protože existuje v papírové podobě. A mě nebo mému advokátovi dojde papír, na jehož základě se případně píše (papírové) odvolání, nebo oznámení o přijetí rozsudku.
Stačí, když mi to potvrzení o zaplacení dálniční známky vydrží rok, což by digitální a e-podepsaný dokument vydržet nemusel.
Cokoli, co nevydrží tolik, jako orazítkovaný a podepsaný papír (tedy horní desítky let minimálně) bez jakékoli další manipulace, je prostě shit.
Pochopitelně, jsou i jehličkové tiskárny, píšící rychlostí srovnatelnou s inkoustem nebo laserem, a jejich provoz je výrazně levnější, takže na řadě úřadů je proto mají.
Zcela jistě by se daly sehnat úřední překlady tety a strýce v archivu okresního soudu a dalších institucí. Pokud je archiv digitalizovaný, tak i docela rychle a pohodlně najít jednací čísla příslušných soudních spisů. Razítka a podpisové vzory i zrušených institucí, nebo organizačně změněných, přejmenovaných atd. stát zcela jistě archivuje právě proto, aby mohl v případě potřeby autentizovat jimi vystavené dokumenty.
Kdyby se ty dokumenty musely od těch 50. let udržovat postupy, které popisuje pan Peterka, vyžadovalo by to desítky pracovníků na plný úvazek, kteří by nedělali nic jiného. Nějaké "ministerstvo udržování úřední dokumentace"; mohli by ho mít piráti :-)
K mé předchozí odpovědi ještě něco obecnějšího:
Pořád jsme "v blahém očekávání" toho, že nové technologie, např. kvantové počítače, začnou louskat e-podpisy hrubou silou natolik rychle a efektivně, že během krátké doby ("přes noc") nebude žádný digitálně podepsaný dokument důvěryhodný. A v podstatě ani s jistotou nevíme, zda některé tajné služby už takovou technologii mají či nemají, a v případě že ano, tak je používají v nějakém superutajeném režimu (nebyl by to první případ, kdy se něco takového dělo).
Stát to jistě může soudům zakázat, pokud se sejde dost patřičných hlasů o volbách.
Ano, digitální podpis jsou jen jedničky a nuly, které bude vždy snadnější zfalšovat než materiální artefakt.
Citujete jen propagandistické bláboly, které mj. vyvrací i články pana Peterky.
Ano, takové případy se jistě stát mohou, ale, obávám se, že u digitálních dokumentů je to zfalšování jednodušší.
Uvědomte si také laskavě, že certifikační autoritou pro státem vydávané dokumenty je státní organizace, u níž můžete předpokládat ono "included" také.
Což je případ současné ČR a patrně i EU.
Neumožňuje věci, které lidé masově požadují, proto ono pirátění. Pokud by existovala možnost poslat autorovi za soubor stažený z ulozto nějakou rozumnou částku (např. cena DVD ve výprodeji mínus cena média; případně redukovaná o nižší kvalitu staženého souboru oproti DVD), neměl bych problém to autorovi poslat. Ne držiteli autorských práv, ale autorovi. A autor by na tom, obávám se, ještě dost vydělal, protože z prodaného DVD dostane podstatně méně. Autor knížky, pokud to není nějaká superstar, dostane od prodeje jedné knížky za 200 Kč něco kolem 20 Kč, nebo dostane paušál, vycházející o něco hůř (protože platí nakladateli za riziko, že se to nevyprodá).
A zřejmě někam tímto směrem se bude vývoj ubírat, po eliminaci parazitní třídy "držitelů autorských práv".
Právě že existence nových technologií mění kvantitu na novou kvalitu (Hegel a z něj to vykradl Marx). A té nové kvalitě je třeba autorské právo přizpůsobit.
"Digitální technologie", dovoluji si parafrázi: "Dobrý sluha, ale zlý pán". A má snaha je, aby zůstaly tím sluhou, kdežto vaše aktivity se je snaží povýšit na toho pána (protože o tom jsou povinné datové schránky a mnoho dalšího, co kritizuji).
"Proto autoři volí distribuci přes ditributory, kteří se umí pirátství aspoň částečně bránit."
Většinou jinou možnost nemají. MMCH, pokud bude dílo shareware nebo pod podobnou licencí, nic mi nebrání je autorovi zaplatit, byť by bylo "upirátěné". Tak daleko tlapky pirátů nesahají, spíš tuto možnost blokují špinavé pracky držitelů autorských práv.
Budoucnost vidím v nějakých službách, jako je např. pro knihy "Bez vydavatele".
"užití pro osobní potřebu"
Míjíte se s kauzami, které jsem uvedl. MMCH, uvedené kauzy jednoznačně ukazují, že "ochrana autorských práv" v pojetí podobných organizací je čiré zlo, které bude nutno tvrdě vykořenit.
Já se s panem Peterkou shodnu na úrovni faktů, neshodnu se s ním ale na úrovni jejich hodnocení. To, co on považuje za plus, já považuji jednoznačně za mínus.
Pokud tvrdíte, že e-podpis má platnost i po propadnutí certifikátu, tak to zcela jistě znamená, že ten certifikát je zbytečný.
A jde mi naprosto o jinou věc:
Klidně si používejte, co chcete, nemám sebemenší ambice vám v tom bránit s výjimkou jediné situace, která ovšem reálně hrozí, že totiž ty obtěžující a nic pozitivního nepřinášející nesmysly mi budou vnuceny. Což reálně hrozí, viz datové schránky, vnucované lidem proti jejich vůli.
Pokud zůstane funkčně plnohodnotná papírová agenda, klidně se naučte nějaký subsaharský jazyk a domlouvejte se s úřady bubnováním na lokalí. Což je, myslím, dobrý příklad, protože tonálně rytmický jazyk, kterým africký buben vlastně "mluví", bych se při svém "hudebním hluchu" nedokázal naučit.
Pokud vaše provozování takovéto agendy bude znamenat riziko, že se takovou nějakou obskurní metodou (ať už to bude ten e-podpis, africký buben, nebo třeba cvičené sovy) budu muset s úřady povinně domlouvat i já, nedivte se, pokud ve volbách podpořím některou ze stran, které jinou než papírovou agendu omezí nebo zruší.
Mimochodem, jakási škoda mi přece jen vznikla, protože jsem plánoval volné zveřejnění tří svých děl na uložto (v podstatě opravený text prvního vydání bez doplnění, která byla ve vydání druhém) s tím, že by tam byl text informující čtenáře, že mohou autora podpořit zakoupením dalšího (dosud nevydaného) díla na bezvydavatele (to je textově hotové, zasekl jsem se na titulním obrázku).
Ovšem, nejsem jistá firma, abych se soudil se státem "za zmaření příležitosti k výdělku".
Nicméně je to ukázka, že takováto úložiště mohou fungovat i bez porušování autorských práv a potenciálně přinášet tvůrcům zisk.
Ad druhý a třetí bod: To, že většina autorů v oblasti audiovizuálního umění není držiteli autorských práv a ta drží jacísi "držitelé", je názorná ukázka, že je na tomto poli cosi špatně. Asi jako když za prohibice prakticky všechny hospody, kde se naléval alkohol, patřily organizovanému zločinu.
Volba autora není svobodná, pokud jsou určitým způsobem nastavena v této oblasti pravidla.
A nehodlám se s vámi přít o zákonech, když se "ďábel" může skrývat v nějaké vyhlášce.
A kauzy, které jsem zmiňoval, svědčí o něčem zcela jiném, než co uvádíte vy.
DP je založen na šifrování pomocí dvou prvočísel, přičemž certifikát ta prvočísla identifikuje jako originální a platná. Ta čísla se musí periodicky zvyšovat (aby se pokryl nárůst výkonu počítačů, umožňující prolomení hrubou silou), nicméně může dojít i k jejich kompromitaci (nebo kompromitaci certifikační autority), a pak může certifikát skončit předčasně a nečekaně (což je problém i pro nějaké automatické přidávání časových razítek apod., protože to tento druh rizika nepokryje).
Příslušné vzorečky znát nepotřebuji, stejně bych je s 50% pravděpodobností držel vzhůru nohama.
Existuje v papírové podobě a v té se i uchovává u soudu.
Stačí, když v době platnosti dálniční známky vyprší platnost certifikátu, nebo dojde k jeho kompromitaci.
Znalec zcela jistě pozná pravost podpisu na papíře.
Jehličkové tiskárny na úřadech jsou, a tudíž není problém požadovat, aby se jimi tiskly dokumenty, co mají nějakou dobu vydržet.
Digitalizovaný archiv znamená, že nemusím ručně procházet haldy papírů, ale že se k těm podstatným dostanu rychleji a čistěji.
O automatickém přidávání časového razítka jsem se zmiňoval jinde. Jsem hluboce přesvědčen, že za cca 70 let by minimálně jednou (ale spíš vícekrát) by došlo k předčasnému projití certifikátu nebo kompromitaci certifikační autority.
Pokud ano (pouze digitální archivace), bude třeba to soudům zakázat. Riziko padělání nebo totální ztráty dat je příliš vysoké.
ad znalec:
Protože čím je ono procento vyšší, tím je posudek pracnější a dražší.
Nebyl by problém jehličkové tiskárny do úřadů dodat a zákon lze snadno změnit.
Vzhledem k tomu, kolikrát k podobným dějům došlo od doby, kdy se digitální podpis zaváděl, tedy doby mnohem kratší... Je mi líto, to je extrapolace na úrovni kupeckých počtů.
Vy jste jak ti úředníci, co v roce 1970 chtěli po prof Halačkovi rozvržení jednotlivých místností ústavu a konkrétní typy laboratorních přístrojů v pavilonu ústavu v kampusu, kam jsme se stěhovali po roce 2000.
Já, na rozdíl od těch úředníků (a, obávám se, i vás), maximálně mohu udělat nějaké extrapolace podle moorova zákona, a i ty brát jako nejisté.
Hloupý učitel, co to neví a netoleruje to tam, kde to nemá význam. S tatínkem jsme měli někdy od 7. třídy dohodu, že tyhle věci si podepisuji já, abychom chudáky učitele nemátli dvěma různými, leč hodně podobnými, podpisy.
Prostě, na rozdíl od vašich suverénních prohlášení, je mi jasné, že v této oblasti (vývoj výkonných počítačů v blízké budoucnosti) se nějaká podobná prohlášení seriózně udělat nedají.
Navíc, on dokonce nebyl podán matematický důkaz, že asymetrické šifrování není prolomitelné nějakým algoritmem (který dosud nebyl objeven). Tvrdí to matematikové spolu s tím, že dosavadní absence takového postupu důkazem není. Takže se může stát, že někdo přijde na způsob, jak ten podpis prolomit i na nějakém obstarožním PC.
Jakákoli soudní znalec by ty podpisy jako falešné identifikoval. Ze strany škol není vůle ho povolat. Důvody mohou být různé. Člověku bez pedagogického vzdělání a praxe vesměs nevysvětlitelné.
Znamená to, že digitálně podepsaný dokument je konečný. Pod vrstvu těch jedniček a nul se prostě nedá jít. A nad ní není také nic.
Oproti tomu papírový dokument má mnoho informaci nesoucích vrstev, které je možné zkoumat a jeho pravost tím zpochybnit nebo naopak potvrdit.
Když budete mít papír v určitém prostředí, údajně tam ležícím x let, můžete ho např. testovat na mikroprvky z nečistot a porovnat s papíry, které tam prokazatelně stejnou dobu ležely. Můžete ho testovat i na mikroorganismy z tohoto prostředí. Můžete testovat, zda dokument měl skutečně X let kontakt s papírem ležícím nad ním, i s tím pod ním (a ony s ním). A spoustu dalších věcí, vč. takových, které jsou padělateli nedostupné.
Jeden známý český mykolog dokonce navrhoval, aby se důležité dokumenty podepisovaly inkoustem z Hnojníku inkoustového, protože by tím klesla možnost padělání podpisu (dnes bychom mohli nedestruktivně zkoumat izotopové složení a porovnávat s pravými dokumenty, případně (destruktivně) sekvenovat DNA ze spor a porovnávat opět se zaručeně pravými dokumenty).
Něco podobného s jedničkami a nulami udělat prostě nelze. A protože digi dokument není vázaný na konkrétní médium, studium média vám prostě, na rozdíl od toho papíru, nepomůže.
Ano, já chápu jak to myslíte. Soud ale jaksi musí konat dle zadání, když dostane žalobu na A, B, C, nemůže si tam svévolně přidat D a E.
Četl jste vůbec ten odkaz? Jde o český případ trestního stíhání uploadera, tedy to, co označujete za „americký“ způsob.
Ještě @ můj předchozí komentář: co je "velkoobjemová dokumentace", prosím?? Více jak 30 GB, jak nabízí jedno volně přístupné české úložiště?? Přičemž opravdu za pár korun lze pořídit premium až 50 GB???
Jestli jednotky GB, byť i vyšší, ať se zaplatí premium na Uschovne, tam se to na těch 90 dní uloží, ale pokud chce mít zadavatel přístup déle, ať si pořídí vlastní úložiště stejným postupem. Že by neměl nějakých 300 Kč? Ale jděte...
Samozřejmě pokud je zástupcem zadavatele nějaký úředník, co se v úřadě pere i se sdílenou tiskárnou, vzniká problém. Dle mého názoru ale tomu zadavateli...
A jak byste to resil technicky? Blokoval IP? :-) V tomto bode diskuze uz davno byla. V dobach sdilenych globalnich CDN akorat vylejete vanicku i s ditetem - a zpusobite vetsi skody, protoze se zablokuji i legitimni veci okolo. Ano, kejhat neco o hlupacich muzete, ale projevil jste se sam jako neprilis bystry tvor. A o moralce bych na vasem miste pomlcel, ono vase pocinani s ni moc spolecneho taky nema a vase pocinani vam nevyhovujici obchodni model poskytovatele sluzby fakt neobhaji, vy "moralisto".
Mám v počítadle Ubuntu. Ještě nikdy se mi nestalo, že by nějaké DVD nešlo přehrát, zobrazily se mi ,,nepřeskočitelné" reklamy,nebo se během přehrávání samovolně změnila jazyková verze. Navíc není problém stáhnout z originálu data, vyhodit zbytečnosti, včetně toho reklamního bloku a dalších kokotin a vypálit kopii, která pojede česky, bez reklam a na všem.
Byla psaná, ale skoro vždy se mi jako neplatícímu uživateli stáhl soubor za dobu poloviční než byla ohlášená. Snad až ke konci to zlobilo a přerušovalo se a někdy ani nešlo navázat stahování na již stažená data.
Datove schranky jsou problem maximalne pro nevzdelane hlupaky. Svou hloupost prokazujete uz tim, ze tady argumentujete operacnim systemem, co davno nepodporuje nikdo.
Pokud mate hluboko do penezenky, muzete si nainstalovat nejakou aktualni verzi Linuxu. Datove schranky vam tam zarucene pobezi.
Tohle chování bylo v podstatě výchozí i ve Windows. (Mac se choval jinak: když bylo čím, tak to přehrával; a většinou bylo čím - iTunes...)
V Linuxu (Ubuntu) se uživatel rozhodl, jak dál, a pak si to pamatovalo. Windows se o to snažily také, ale v dobách Windows MediaPlayeru to přehrávání poněkud vázlo.
Bez ohledu na OS ale stačilo najít vhodnou aplikaci, která si to přehrávání vzala na starost. Historicky jsem používal VLC nebo nějaký specializovaný program (WinDVD...).
Připomnělo mi to dávné cvičení s Ubuntu, kdy jsem měl připojenou na notebooku mechaniku z počítače: na PC jsem vložil disk, na NB se spustil přehrávač. ;oD
"Musel byste vědět..."
Ano, ona taková Nova zcela běžně ukládala svá díla na uložto, a ještě v zabaleném archivu. To by mě věřili tak možná leda policajti v Kameňáku...
V Německu i v USA můžeš mít kopii koupenou digitálně, uloženou na svém médiu. (Ale nesmíš si zkopírovat DVD na svoje médium...)
Vycházíte ze zastaralých informací - už dost zastaralých.
To není tak zcela přesné...
Musel byste vědět, že jde o neoprávněně zveřejněné dílo, a nemít k němu jinou licenci.
Nicméně tohle je hodně ošidné na jakékoliv zobecňování a v konečném důsledku by rozhodoval soud a právníci. (Což je ostatně důvod, proč se to toleruje: právníci se prodraží.)
Fakticky je to problém nákladů a výnosů: pokud stáhnete nějaký seriál Novy/Primy, dostupný na jejich VoD, způsobíte jim škodu ve výši (několika)měsíčního předplatného. Platit právníka se jim prostě nevyplatí.
Na rozdíl od situace, kdy to nasdílíte stovce lidí - to už může být škoda ve statisících.
Ďábel se skrývá v detailu, konkrétně v tom splňující standardy
, protože pod tím si lze představit ledacos - včetně povinnosti povolit cookies třetích stran, používat oddělené registrované zařízení pro přihlášení (mobil...), případně povolit přístup pro Google a projít přes CAPTCHA.
(Teď nemám na mysli konkrétně DS, ale popsal jsem zhruba věci, se kterými jsem se na různých státních stránkých potkal.)
Rozhodně bych nebyl tak striktní v tom je problém na vaší straně
- často ani nemusíte tušit, jaké standardy po vás ten erár vlastně požaduje.
Nevím, jak na DS, ale na spoustu ouředních webů to je sice nutnou, ale nikoliv dostačující podmínkou.
Ještě musíte splnit další podmínky (povolené scripty z několika domén, ukládání cookies, atd...).
Problém je, že to vám nikdo dopředu neřekne, takže pokud nemáte prohlížeč ve stavu všechno povolené
, můžete jen odhadovat, co konkrétně kde povolit.
Pokud si jen nastavíte v prohlížeči úroveň ochrany na přísnou
, tak bez definování výjimek z těch pravidel nefunguje čtvrtka stránek. Pokud na ty stránky jdete jen proto, že chcete, nevadí to. Ale pokud tam musíte, protože to erár požaduje... - tak jen přemýšlíte, jakou výjimku z pravidel potřebujete, a marně voláte na podporu. (Tam vám poradí obecné prostě to zabezpečení vypněte
, případně doporučí odinstalovat blokátory reklam - které nemáte.)
Klidně tu výjimku zadefinuji - když mi někdo řekne, jakou - tam je ten problém.
Nicméně tou výjimkou nesmí být povolit scripty Seznamu, Google, Facebooku...
- to nemá mít s tím obsahem nic společného.
(A následně mne zastaví CAPTCHA... ;oD )
A. S. Pergill: Co kdybyste si nejprve přečetl článek? Provozovatel úložišť byl opakovaně vyzván k tomu, aby odstranil jenom vybraná nelegálně zveřejněná díla. Provozovatel úložišť ovšem na ty výzvy kašlal – tedy nezbylo než zamezit přístup k úložišti jako takovému. Zodpovědnost za blokaci celého úložiště tedy jde jednoznačně na hlavu provozovatele úložiště – a na něj také můžete směrovat ty vaše žaloby o náhradu škody.
Nejvetsi bezpecnostni riziko je ale hlupak u klavesnice. A tu svou hloupost neeliminujete tim, ze vypnete javascript a cookies.
A pokud resite bezpecnost, tak holt ten pocitac v prvni rade budete pouzivat jen k tem uloham, pro ktery je tam primarne.. a nebudete na stejnem PC ve volnych chvilich sjizdet porno. Ostatne ve spitalech mivaji - pro zabavu personalu je pouzit jiny PC nez pro zdravotnickou dokumentaci.
MSDOS bezpecnejsi neni ani omylem. Nefusujte do veci, kterym nerozumite a jen mate nejaky nazor. Presne taci hospodsti experti jsou nejvetsi problem, kdyz se resi bezpecnost...
To je už klasický přístup: mám titul a jsem pedagog, tudíž vím všechno nejlíp. Jenže tohle se dá uplatnit na nějaké studentiky, ne mimo školu a zcela mimo svůj obor....
Cookies by themselves do not pose security risks, however, they can be used by cybercriminals ..
Takže cookies samotné NEJSOU bezpečnostním rizikem, tím se MOHOU stát až zneužitím kyberzlocinci...
Tudíž jejich použití správným způsobem není takovým rizikem.
Jací "odborníci"? Odkaz, odkud jste bral svoji poslední větu, bude? Nebo nás tu jako obvykle zavalite bezobsaznymi frázemi, případně začnete o něčem jiném?
Chápete doufám rozdíl mezi stavy "je" a "může být" ??
24. 6. 2024, 18:30 editováno autorem komentáře
CAPTCHA by mi nevadila - kdyby fungovala.
Problém je, že často je postavená nikoliv na tom, jak odpovíte, ale jakým způsobem odpovídáte - a přesně tady selhávám, neboť můj postup řešení se pramálo liší od algoritmického scriptu.
(Ta historka s Katastrálním úřadem je z dob před NIA - a navíc to mám z práce cca 150 metrů, takže i s čekáním a běžným úředním tempem to vyřídím mnohem rychleji, než bych přesvědčil Google, že i steganofilní robot
může nahlížet do katastru.)
Má na tom webu být napsáno: Je potřeba použít prohlížeč, který zpracovává tagy html podle standardu.
Nikoliv. Vytrvale přehlížíte, že nejde o to, jaké tagy/příkazy/objekty/styly... jsou či nejsou zpracovávány, ale které cizí prvky se mají (standardně) zpracovávat a které (standardně) ignorovat.
Zjednodušeně: prvky z domén třetí strany
- a nejde jen o scripty, ale třeba fonty, obrázky, vložené rámce... (Ano, iframe
je standardní element, ne, není dobrý nápad v něm pustit kód ze vzdálené domény, ne, není dobrý nápad nechat velikost 1×1 px...!)
V čem přesně jsou ty skripty potenciálně nebezpečné?
Kupříkladu umí vysledovat počítač či uživatele pomocí fingerprintingu, zjišťovat informace o HW (rozlišení...) či strukturu sítě (IP...), spojovat informace napříč přihlášeními, a podobně. Sbírají informace, které jsou pro případného hackera zlatým dolem.
na blokování přístupu ke skriptům na náhodných doménách není nic racionálního
Nejde v žádném případě o náhodné domény
!
Ostatně: to blokování funguje obvykle obráceně: blokuj všechny scripty (fonty, obrázky, iframy, cookies) třetích stran, kromě těch z vyjmenovaných domén
. Není pak problém naházet tam sajty, kterým lze důvěřovat, nebo potřebné pro přihlašování (NIA...).
Poznámka: to vše se děje standardním, podporovaným a definovaným způsobem - tedy nijak to nesnižuje stadardnost browseru!
A právě proto by bylo dobré, aby si stránka (nebo podpora) uměla říct, které prvky třetí strany jsou nezbytné, které používá.
(Ano, lze to zjistit analýzou a debuggingem kódu - jenže proč by to měl uživatel umět?)
CAPTCHA od Google patří k těm nejspolehlivějším, které existují.
Souhlasím: minimálně v tom, jak mne odmítá uznat za člověka je vskutku velmi spolehlivá! ;oD
Ano, jenže pokud z bezpečnostních důvodů mám některé věci vypnuté,
Jenže vy to nemáte vypnuté z bezpečnostních důvodů, ale z důvodu, že bezpečnosti nerozumíte.
Jistě by se DS daly napsat v čistém html, bez JS a podobných nesmyslů, (případně s JS výlučně u navštívené stránky a na počítači, na kterém je umístěna), ale to by požadovalo IQ 80+.
Napsat webového klienta DS v čistém HTML by bylo jednodušší, než psát to i s využitím JS. Akorát by to bylo uživatelsky výrazně méně pohodlné, než dnes s tím JS, a nikdo by to nechtěl používat.
Jinak většina funkcí DS je dostupná přes API. Existuje spousta aplikací, které můžete pro práci s DS používat. Můžete si napsat vlastního klienta čistě v HTML, když po něm tak toužíte.
Jenomže vy nic nevíte, nic neumíte, jenom plácáte blbosti.
DS jsou prostě méněcenný SW napsaný programátory stejného kalibru.
Označovat jiné lidi za méněcenné na základě toho, že něčemu vůbec nerozumíte, není odvážné – naopak to svědčí o tom, že jste úplný hlupák.
1. web je potenciálním zdrojem malware a skriptovací programy v prohlížeči mohou to malware alespoň aktivovat (dál už si poradí samo).
2. Samotný skript může způsobit např. vytvoření tisíců oken, při jejichž zavírání může uživatel udělat chybu a kliknout tam, kde neměl. A zase, zákaz vyskakovacích oken bude asi podle vás bezpečnostně k ničemu, nebo se mýlím?
3. Na windowsech stačí stáhnout, o spuštění se postará OS. Zažil jsem a byla to jedna z posledních kapek po nichž džbán trpělivosti přetekl a šel jsem na Linux
4. Zejména u těch windows znamenají aktualizace velké problémy, ztratí se data, změní se chování programu, nebo data ze starší verze programu nejdou načíst a mnoho dalších podobných "radostí". Proto je uživatelé vždy odmítali. Např. na Linuxu jsou bezpečnostní záplaty důsledně oddělené od aktualizací nikoli bezpečnostních (a ty jdou dokonce vrátit do předchozího stavu). A Android se v tomto ohledu chová podobně jako ty windowsy (nevím, proč by se po bezpečnostní aktualizaci musel změnit obrázek na všech ikonách a jejich barva, např.).
5. Když nastavím vyšší úroveň bezpečnosti na Linuxu, alespoň v těch distrech, s nimiž mám zkušenost, tak se skripty i cookies (mimo jiné věci) v souvislosti s tím bloknou. Takže to asi nějaký smysl, jaký vám uniká, má.
V úvodních stranách knihy se píše, proč je JS bezpečnostní problém a jaká opatření byla učiněna, aba se jeho riziko snížilo.
1. Pokud vím, tak si spíš programátoři používáním JS zjednodušují práci s tím, že z hlediska uživatele to nic nepřináší.
2. Ano, a mohl bych si třeba napsat i vlastní OS, jak to tu a tam někteří lidé udělali. Jenže existuje, a to už od doby, kdy se kromaňonci oddělili od neandrtálců, společenská dělba práce ("ten dělá to a ten zas tohle"). MMCH podle interpretace některých archeologických nálezů neandrtálci dělbu práce neměli, a proto se stali dominujícím druhem potomci kromaňonců, byť mají v genech i geny neandrtálců, děnisovanů, stínových lidí a snad i dalších vymřelých příbuzných.
3. DS jsou uživatelsky silně nepřátelské prostředí, jejich koncepce je nesmyslná (vč. toho, že vám už pár minut, či sekund, po dojití může projít platnost došlého dokumentu). Jsou pro většinu uživatelů dražší, pracnější a méně pohodlné než papírová agenda. Kdyby jejich užívání nebylo státem násilně vynucováno, většina (odhadem 80 - 90 %) současných "šťastných uživatelů" by je neměla. To snad o jejich tvůrcích, i tvůrcích celé této koncepce, říká dost, ne?
Konkrétní stránky neznám, ale bylo to někde na začátku knihy, kde se popisovala dosavadní historie jazyka a byly uváděny obecnější informace. Ale podobná informace byla i v dalších knihách a brožurách o programování webu pomocí JS.
Načteno toho mám víc, ale faktem je, že jsem z JS ani z Javy (ale ani z Pythonu) moc nadšený nebyl. Je na mě prostě znát, že jsem vyrostl na BASICu a tyhle jazyky mi moc nesedí.
Člověče, vy byste se měl hádat s našima bezpečákama!
Pochopitelně, že zákeřný script bude fungovat stejně, ať přijde ze stejné domény jako web, nebo odjinud.
Jenže: pokud lezete na nějaké stránky, lze předpokládat, že jim věříte - jinak byste tam nelezl. A na stránky (domény...), kde se může dít něco, co nechcete, nelezete - a nebo je rovnou zablokujete. Je jedno, zda jde o stránky s pornem (kam nemají lézt ani děti, ani zaměstnanci...) nebo se scripty tvořícími otisk počítače a identifikující uživatele - prostě jsou zablokované.
Řekněme, že máte důvod vůbec nevěřit ničemu od Google. Fajn, nemusíte ty služby používat, zablokujete to celé (nebo to udělá váš firemní administrátor...) Ničemu to nevadí a žádné standardy to neporušuje.
A nyní vás ouřad nutí přihlásit se na nějaké úřední stránky (DS...).
Pokud ty stránky vyžadují nějaké prvky od Google, a bez nich se vůbec nic nezobrazí, nemáte šanci to napravit. Musíte nejdřív vědět, že musíte věřit Google
, abyste se tam dostal.
A zároveň vás ouřad nemá co nutit věřit nějakému Google - v zákoně nic takového není.
Proto by si ouřední weby neměly tyhle cizí prvky používat - a pokud používají, měly by to někde deklarovat.
A teď si představte, že by takový ouřední web nutně potřeboval nějaký důležitý script z edisk.cz
, který vám ISP na příkaz soudu zablokuje. (Jasně, hloupost...)
Pokud jsou vyskakovací okna problém, pak, jsou jistě i bezpečnostní problém.
Lidé DS odmítají hlavně z hlediska uživatelského komfortu. .Je to prostě špatně ovladatelná aplikace, chovající se nestandardně a nepřinášející uživateli nic pozitivního. Jistěže dalším problémem jsou digitálně podepsaná data v ní (jejich koncepce je naprosto nesmyslná), ale to se tu už řešilo.
MMCH, první lék, který jsem dostal jako novorozenec, byla "bazénová chemie" (konkrétně octan stříbrný, 1% roztok), která jsem dostal do obou očí. A používalo se to ještě když jsem jako medik chodil na stáže z porodnictví. Až když jsem byl jako otec u porodu, bylo to nahrazeno kapkami Ophtalmo Septonexu, který je jednak dražší, jednak méně účinný (zkrátka - samé výhody). Oblíbenou otázkou profesora Guldy bylo, proč octan a ne daleko běžnější dusičnan. Po jejím nesprávném zodpovězení zpravidla zkouška přešla z modu zkoušení na modus "domluva na opravném termínu". Dokázal byste to vysvětlit? Potřebné údaje jsou běžně dostupné na internetu.
Chudá soukromá lékařka po příchodu z ordinace domů musí zazálohovat data z končícího dne z flešky na HDD domácího počítače a pak si maximálně přečte nějaké drby o svém oblíbeném hokejovém klubu. Případně si na doma nechala odesílání dat pojišťovnám, což je také dost otravná práce.
Já netvrdím, že to znamená. Jen konstatuji, že v té nemocnici útok neuspěl a že je používání toho OS zaměstnancům presentováno jako úžasná výhra. A je otázka, kolik útoků na MS DOS na internetu je archivováno. Faktem je, že našim IT se MS DOS vůbec nepodařilo se sítí propojit, byť to mělo jít.
Rozdíl je v tom, že já jsem to zmínil jednou větou v rámci tématu, jenže vy to vezmete jako záminku a začnete psát úplně o něčem jiném.
Je článek o fotbalu, kde se řeší kvalita trávníku, já napíšu, že fotbalový trávník je zelený, a vy na to reagujete odstavcem textu o tom, jak jste se někde opil vodkou, protože „zelená“ vám asociovalo alkohol.
Co nakapete do očí, to se slznými kanálky dostane do dutiny nosní a při poloze na zádech (u novorozence obvyklé) do hltanu a dál do trávicího ústrojí. Takže je to v podstatě vnitřní aplikace. Je vidět, že neznáte ani středoškolskou zdravovědu, kde to, alespoň za mých školních let, bylo. A něco z toho stříbra proleze rovnou do krve skrze spojivku (tohle chce už nějakou VŠ toxikologii).
Já autentickou zkušenost nemám, jen vím, jaké boje s tím sváděla manželka a "těšila" se na další lezení do DS asi jako koza na návštěvu řezníka.
Obávám se, že DS může být přínosem pro firmu s horními desítkami a víc zaměstnanci. Pro podnikatele "zaměstnávám akorát sám sebe", nebo s několika málo zaměstnanci je to spíš ztrátové. Ostatně, kdyby tomu tak nebylo, stát by nemusel lidi do toho nahánět jak dobytek na porážku.
A raději si vyzvednu na úřadě lejstro, než abych ho složitě doloval z DS a nechával na poště tisknout a oštemplovat (což přijde i dráž).
Je mi líto.
JS většinou nahrazuje něco, co by se dalo udělat i v čistém HTML (netvrdím, že vždy).
Nevidím důvod, proč bych měl kvůli DS nechat psát OS, když to stejně nevyřeší problém uživatelské nepřátelskostí toho, co se objeví v prohlížeči.
Není to žádná lež. Bylo to jasně konstatováno zde na Lupě v článcích o elektronickém (či digitálním) podpisu. Platnost jeho certifikátu může vypršet absolutně kdykoli. Tedy i v době mezi jeho podepsáním na úřadě a vyzvednutím z vaší DS (byť riziko není velké, ale nula to není taky).
Kousek dál v této diskusi jsem konstatoval, že DS může něco přinést firmám s dostatečným počtem zaměstnanců, v nichž lze vyčlenit jednu osobu jen na tuto práci, a která navíc čile komunikuje s úřady. Pro OSVČ nebo malé firmy o pár zaměstnancích (které mezi "přidělenci" DS převažují), je to naprosto jednoznačně ztráta času i peněz.
A protože digitální podpis je naprosto bezcenný, většina lidí chodí dokumenty došlé do DS nechat konvertovat na papír a oštemplovat, což je dražší, než kdyby dostali papír rovnou. "Digitální samohanu", potřebnou k udržování platnosti elektronicky podepsaného dokumentu, navíc stejně s nejistým výsledkem (viz články na Lupě před pár měsíci), provádějí leda psychopati.
Je to odhad (těch cca 80 %) daný tím, že mezi "šťastnými uživateli DS" naprosto převažují OSVČ či jiní single podnikatelé, a malé firmy.
Kritiku DS z vaší klávesnice jsem dosud neměl to štěstí číst.
O tom, co vy pamatujete naprosto bez vztahu
k tématu opravdu tato diskuze není. Naprostá většina diskutujících taky "pamatuje" kdeco, ale nemá potřebu s tím spamovat tuto diskusi...
A jsou ty věci, které popisujete, skutečně nezbytně potřebné pro přijetí úředního papíru, nebo odeslání papíru úřadu? A co JS na straně počítače se schránkami, kde lze jeho bezpečnost hlídat daleko lépe a spolehlivěji než u statisíců počítačů uživatelů?
Před nějakým časem tu byly minimálně dvě série článku o elektronickém podpisu a údržbě elektronicky podepsaných dokumentů v platném stavu. Pro mě to byla jednoznačná přehlídka důvodů, proč tuto technologii zcela odmítnout.
Jestliže mi odborník na bezpečnost ten JS od určité úrovně zabezpečení vypne, je to pro mě jasným a vámi dost obtížně oddiskutovatelným důkazem toho, že to vypnutí bezpečnost zvyšuje, a že povolení JS působí přesně naopak.
Nevidím sebemenší důvod, proč by lidé z Open Source měli předstírat zabezpečení, které neexistuje. Tohle běžně dělají pracovníci uzavřených OS, kteří jsou k podobným krokům nejrůznějšími cestami motivováni.
Za časů koněspežných železnic byly vagony mnohem lehčí, takže se utáhlo pro nás překvapivé množství lidí i nákladů. Stávajících vagonů by koně asi moc neutáhli, ale lidí a nákladu víc, než se do nich vejde.
Přepřáhnout koně není o moc pomalejší než přepřáhnout lokomotivu, což je úkon, který pamatuji dělat. Přepřahalo se z elektrické trakce na uhlí nebo naftu při sjíždění z elektrifikovaného úseku trati. Přepřahalo se na spojkách mezi severní a jižní dráhou, protože jedna měla stejnosměrný a druhá střídavý proud (než byly vyvinuty lokomotivy, schopné jet na obojí). A trvalo to běžně půl hodiny, za což byste bohatě přepřáhl několik spřežení.
Spíš byla problematická na některých úsecích trati přípřež (tj. bylo nutno přidat koně pro vyšší stoupání trati v daném úseku).
Já jí do toho nevrtal, už proto, že Windows nerozumím a rozumět odmítám.
Možná takoví lidé, jaké popisujete, skutečně existují, ale nemám důvod věřit, že převažují. Už proto, že časová ztráta při práci s DS je výrazně větší než v případě papírového dokumentu.
Pro voličský průkaz jsem si zašel na radnic (a vystál "šílenou frontu" o jednom člověku, mě) a na tu služebnu opravdu raději zajdu, už proto, že jsem v právu laik (byť tu a tam o něčem poučený) a že se proto nechám službu konajícím policistou nasměrovat k předpisům odpovídající a pro něj smysluplné verzi.
No, vy tomu najednou nerozumite... a pritom hlasate, co kde se ma jakoze povypinat jako zbytecnost :-) No, treba jste podobnou ptakovinu chtel od toho vaseho ajtaka... a on se slovy "nas zakaznik, nas pan" to proste udelal. Kdo chce kam...
A ted nam povezte jeste tu pohadku o Karkulce.
Falzifikatu vseho mozneho v materialni podobe jsou plne (policejni) sklady :-)
Jenže v řadě případů potřebuji dokument platný i po projití promlčecí doby zločinu padělání.
Ad školy. Proto ty podpisy neřeší, vyjma případů, kdy to má smysl.
To, že většina autorů v oblasti audiovizuálního umění není držiteli autorských práv a ta drží jacísi "držitelé", je názorná ukázka, že je na tomto poli cosi špatně.
Je to stejně „špatně“, jako že většina stavitelů není vlastníkem domů, které postavili, nebo většinu aut nevlastní výrobci, kteří je vyrobili.
Volba autora není svobodná, pokud jsou určitým způsobem nastavena v této oblasti pravidla.
Nesmysl. Navíc ta pravidla prakticky nijak neomezují autory.
A nehodlám se s vámi přít o zákonech, když se "ďábel" může skrývat v nějaké vyhlášce.
Takže o tom nic nevíte a jenom plácáte hlouposti.
A kauzy, které jsem zmiňoval, svědčí o něčem zcela jiném, než co uvádíte vy.
Nesvědčí. Svědčí jenom o tom, že nechápete, co se děje kolem vás.
"prolomitelné kvatovými počítači"
Ano, ale hrubou silou, ne nějakým "prolamujícím algoritmem".
Ty stroje jsou, pochopitelně, detekovatelné, viz má odpověď jinde, kterou nechci copy - pasteovat.
Průlom ze dne na den ...
Pokud to někdo udělá, bude zatraceně zticha. A kdokoli z nějakých speciálních služeb, kdo s tou informací přijde do kontaktu, taky. Jinak si jednoho dne sáhne na kliku, pomatlanou novičokem či jinou podobnou látkou.
Já, na rozdíl od těch úředníků (a, obávám se, i vás), maximálně mohu udělat nějaké extrapolace podle moorova zákona, a i ty brát jako nejisté.
Vy můžete dělat naprosto co chcete a stejně z toh ovždy nakonec bude nerelevantní blábol.
Hloupý učitel, co to neví a netoleruje to tam, kde to nemá význam. S tatínkem jsme měli někdy od 7. třídy dohodu, že tyhle věci si podepisuji já, abychom chudáky učitele nemátli dvěma různými, leč hodně podobnými, podpisy.
V jednom komentáři tvrdíte, že žáci podpisy nefalšují, v druhém se přiznáte, že jste to sám dělal, a nepřipadá vám na tom vůbec nic divné. Vy prostě kategorii pravda–lež vůbec neumíte rozlišovat. Hlavně že je vám pořád něco líto.
Ano, ale zatím máme papíry, které vydržely někdy od 16. století, ale nosiče dat, které by takto vydržely, nikoli. Naopak, naprostá většina nosičů dat, které jsem nahrál někdy na přelomu tisíciletí, je už nečitelná. Od disket přes CD / DVD až po flešky a externí disky.
Pokud by závěť zfalšoval notář, mohl by zfalšovat i elektronický podpis.
Pořád je to však jen jedna vrstva informací. Navíc pořízená člověkem který zná danou problematiku a má příslušné nástroje. Zatímco na tom papíře můžete studovat i znaky, o jejichž existenci padělatel neměl ani ponětí.
IMHO kdyby to, na co jste odkázal, byla pravda, nemusel by pan Peterka ty své články vůbec psát.
Už jsem tu psal vícekrát, že série jedniček a nul nese jen tuto a žádnou jinou informaci. Dokument na papíře nese dalších zkoumatelných informací daleko víc a s rozvojem vědy možnosti v této oblasti porostou (takže se zcela jistě dříve nebo později objeví metoda v době padělání neexistující, kterou padělatel nemohl zohlednit).
O té certifikační autoritě se také diskutovalo a bylo to kritizováno. Takže dám spíše na tyto kritiky než na vás.
Ja bych vam klidne predlozil papiry, ze kterych uz toho taky moc neprectete :-) Treba takove popularni uctenky na termopapiru, ze? A v obecne rovine je beztak blbost dulezita data ukladat na jeden nosic. Ty digitalni muzu mit jednoduse na vice mistech, zalohovana - a pokud se s tim nechcete matlat sam, muzete vyuzit sluzeb nekoho, kdo tu perzistenci vyresi za vas... uz vidim, jak svuj papirovy archiv mate alespon dvakrat - a pokud to outsourcujete, tak i to vas vyjde draz. A nejspis o ten papirovy spolehlive prijdete pri prvni zivelne pohrome. Ostatne povodne v roce 2002 zlikvidovaly... ehm... treba spoustu ucetnich dokladu, ze? :-)
Elektronicky podpis zfalsujete jen za predpokladu, ze drzite muj privatni klic a vite k nemu heslo. Rozhodne nehrozi, ze by muj elektronicky podpis narozdil od listiny u toho notare vzniknul bez techto zakladnich artefaktu. No tak smele do toho, teoretizujete tu hezky... ale v prakticke rovine placate nesmysly.
Ne, jsou tam jen jedničky a nuly. A pokud se někdo dostane k vašemu privátnímu klíči (na to stačí drogy, hypnóza a podobné věci), vytvoří dokument naprosto neodlišitelný od pravého.
U papíru to tak jednoduché není (viz výše uvedené).
Ja teda kdyz jsem pod vlivem nejake te omamne latky, tak mam i problem napsat sve bezne heslo do pocitace :-) Natoz abych nejak vykouzlil heslo k privatnimu klici. A k tomu musite "neco" odnest fyzicky, a absence toho "neceho" si vsimnu rychle. Ze vy o podobnych moznostech nevite fakt neimplikuje, ze neco nejde... to zase jen prokazujete, jak tem vecem ani zbla nerozumite, ale nutne se potrebujete k nim vyjadrovat. Co tam mate za dalsi blbost...? :-)
Ani kopírování nemusí být stoprocentní. Médií, která už po krátké době nešla načíst, nebo nebyly z nich zkopírovatelné některé soubory, jsem už zažit od té druhé poloviny 80. let, kdy jsem poprvé zasedl k osmibitovému počítači, tolik že si o spolehlivosti digi dat nedělám nejmenší iluze.
"Uchovat v tajnosti" Pak se ovšem může stát, že se to stane tajným i pro vás. Opět bych mohl psát mnoho "veselých historek" na toto téma.
1. I digi média můžete používat na naprosté nesmysly. Dokonce s inflací digi textů bude toto rozšířenější než u papírů.
2. Pokud se kompromituje certifikační autorita, bude to znamenat zpochybnění významné části dokumentů, které certifikovala. Tedy situaci, jako kdyby se našel v archivu papír s falešným podpisem a tím by byly zpochybněny všechny podpisy v tomto archivu (což, jistě uznáte, by se u papírů nestalo).
3. Jinak ano, dnes již můžete u vlastnoručně podepsaných papírů pátrat i po DNA podepisujícího se. A už jen to, že žádnou nenajdete, nese informaci o možné manipulaci, protože dokumenty se zpravidla v rukavicích nepodepisují.
Jestliže odborník - matematik napíše, že nebyl podán důkaz, že je uvedený typ šifrování neprolomitelný nějakým dosud neznámým algoritmem, tak mu věřím i přesto, že bych příslušné vzorečky, jimiž argumentuje, držel s 50% pravděpodobností vzhůru nohama.
Tužka se pro svou smazatelnost neužívala. Za první republiky, přes protektorát a snad ještě nějaký čas po válce existovaly "ředitelské tužky", které měly "tuhu" podélně složenou z velkého množství pastelkových náplní různé barvy. Přístup k nim byl omezený, jako např. za komunistů přístup k cyklostylovým blanám. Zfalšovat podpis "ředitelskou tužkou" bylo velmi nesnadné. Dokonce i s ní, protože bylo možno porovnat s dokumenty podepsanými před a po, zda byla tužka inkriminovaného podpisu stejně "opsaná".
Asi by pouhý podpis nestačil, musel byste mít záznam pohybů jeho ruky. Dosti podrobný.
Budete se divit, ale tajné služby tu nejsou od toho, aby falšovaly moje maturitní vysvědčení (už proto, že by falsifikát neobstál v konfrontaci s archivem gymnázia), ale spíš vygenerují dokument, že se pan Filip Jirsák zavázal ke spolupráci s ruskou (nebo jakoukoli jinou) tajnou službou.
Pokud jsou tajné služby tím jediným, kdo má backdoors, neexistuje pro ně důvod to nepoužívat.
Problém je, že už k diskreditaci CA během nedlouhé historie digitálního podpisu už vícekrát došlo, takže to není jen hypotetická možnost.
Jistěže se ta analýza běžně nedělá, ale je potenciálně dostupná jako cosi navíc k analýze podpisu. Což (aby se objevila nějaká nová metoda hodnocení pravosti) je něco, co u digi podpisu není z principu možné. Sled jedniček a nul je konečný, žádné otisky prstů či muší exkrementy, které by bylo možno analyzovat, se na něm neobjeví
Pokud je strýc na živu a čile podepisuje, bude jednodušší ho zmanipulovat ke pravému podpisu, případně z něj vytáhnou jeho klíč k digi podepisování.
Obávám se, že rozdíl mezi lidskou a mechanickou paží, potažmo plotterem, se pozná. Minimálně to poznají lidé, co prošli malířským vzděláním a mají na takové věci vycvičené oko.
A rozdíl mezi starším a novějším papírem má význam, pokud je falšován X let starý dokument a papír z té doby už není k sehnání (zase bych nepodceňoval tajné služby, ale Franta Padělatel papír z roku 1970 asi nesežene).
Nebo ho padělatel zkopíruje. Záleží na jeho vybavení.
IMHO ono už je rizikové i to, že existuje jakási fikce pravosti tohoto typu dokumentů. Něco podobného bylo pár desetiletí v dějinách fotografie, než byla obecně přijata (po mnoha různých aférách) možnost jejich manipulace např. fotomontáží (ale existují i jiné metody).
A, MMCH, známá Dreyfusova aféra sice byla založena na vadném hodnocení rukopisu a podpisu klíčového dokumentu obžaloby (na papíře), ale znalecké posudky tento dokument jednoznačně hodnotily jako falešný, avšak soud je ignoroval; šlo v podstatě o politický proces. Obávám se, že by obžalovanému v tomto procesu digitální podpis moc nepomohl.
To není víra, to je pravděpodobnost. Nevěrohodnost papíru byla prokázána už mnohokrát, mnoho příkladů bylo uvedeno i v této diskusi. To, že vám se to nehodí do krámu, proto to ignorujete, je jen váš problém.
Ano, je možno kopii ověřit. Nicméně už jsem se párkrát setkal s tím, že soubor na médiu se tvářil jako OK, ale zkopírovat prostě nešel.
Když nejde zkopírovat, nejde ani ověřit.
Pokud přijdete o starší certifikát, přijdete o všechny dokumenty jím podepsané.
Blbost.
Pro informaci, podpis se dá udělat i externě (tak se to třeba používá v e-mailech). Nebo-li výsledkem podpisu je to, že máte nezměněný původní soubor a vedle něj druhý soubor s podpisem. Chcete říct, že když přijdete o podpisový certifikát, všechny ty původní soubory se smažou? Určitě i z write-only médií, že?
Proč máte pořád nutkání psát hlouposti o věcech, o kterých vůbec nic nevíte?
3. 7. 2024, 10:15 editováno autorem komentáře
Přitom by stačilo *odlišeně" dát pod clánek dvě políčka: jedno pro " textovouvkvalitu sdělení" a drhou pro "sentiment' (jak se moderně nazýva) , :( , 8) atd
Bývá to pod články pubertálních webů jako bety.cz,g.cz,prigl.cz,lifee.cz,jsmekocky.cz,youfomo.cz,ironman.idnes
Pravne v poradku a moralne v poradku jsou dve ruzne roviny. Stihat vas sice nikdo nebude, ale s moralkou to asi u vas zadna slava nebude...
Vsak to zkuste, co vam brani? :-) Jenom bacha na prohrany soudy, ta legrace pak levna taky neni. Mozna proto o podobnych vecech jen lidi mlati prazdnou slamu na internetu...
No, jo to je pan ASP...
Jak může úložiště žalovat providera za něco, co mu bylo uloženo soudním rozhodnutím? Pro případ vzniku škody platí žadatel o předběžné opatření kauci v den podání žádosti. Bez úhrady se PO neuloží...
Nerekl jsem koho zalovat. Ono i nespravne rozhodnuti soudu svetlo sveta spatrit muze a opravne prostredky na to existuji. Jen teda u nekterych se taky muze stat, ze ty chyby soudu ve vysledku zaplatite ze svych dani. Tedy pokud ta zaloba bude uspesna - ale to nikdy predem nevite...
fos4:
V USA, (a nejen v USA), si kopii ani pro vlastní potřebu udělat nesmíš, tedy můžeš, ale běda, když tě chytí. Stejné je to i v Německu, takže když tam jedu, vyndám z auta všechna zkopírovaná CD. Náhoda je blbec a nehodlám riskovat tučnou pokutu, nebo vězení.
Koukám, že ani vysokoškolské vzdělání nedává některým jedincům myšlení v souvislostech a jasne pochopení psaného textu. Ovšem dává silnou schopnost opakovat namemorovane fráze a mluvit o něčem jiném, hlavně že debata běží. Ale téma je jaksi úplně jiné, než stát versus občan a bavíme se o konkrétní kauze popisované v článku.
Klidně si mějte ten pocit, že máte pravdu, i když už teď já o koze, vy o voze...
Hezký den přeji.
Tak tu skodu zalujte, vy "experte". Jsem zvedav, zdali si tu o vasich uspesich nekdy precteme. Dojmologu jako vy jsou plne internety, ale z toho nic dovozovat nejde.
A. S. Pergill: Vidím, že jste najel na své obvyklé schéma – co nový komentář, to nové téma a také nový blud. Pro použití datové schránky vám stačí webový prohlížeč splňující standardy. Takže pokud vám nefungují, je problém na vaší straně.
Rozhodně nejsme jediná země v EU, kde se kopírování pro vlastní potřebu toleruje
.
Užití díla se totiž (obecně) řídí takzvanou fair use policy
, což se volně překládá jako užití pro vlastní potřebu. Rozdíly mezi jednotlivými zeměmi existují, ale mnohdy jsou spíš dané tím, co je kdo ochoten tolerovat.
Nicméně minimálně od chvíle, kdy je možné zakoupit například písničky jako album přímo v datové podobě, je nějaké to kontrolování kopií poněkud pasé. (Ono to platí i pro filmy - i ty můžete zakoupit ke stažení.)
Vždy rozhoduje licence, kterou vám na to distributor dal.
Takže s domácí digitalizací analogového archivu můžete být vcelku v klidu. (Dokud se výsledkem nepochlubíte na nějakém ukládacím serveru. ;oD )
Typické chování OS bylo, že video DVD systém naukazoval
- nikoliv neviděl
- což bylo správné chování, neboť z pohladu uživatele tam žádná zajímavá data nejsou. Ale pokud byl instalovaný program pro přehrávání DVD, nabídlo se přehrání tím programem, případně ten program nastartoval hned po vložení DVD do mechaniky.
Každopádně: CD/DVD/BD nikdy nebyly určené k použití v počítači
.
(Problém je, že to občas nejde přehrát ani v přehrávači - když se to s tím DRM přežene.)
Prostě použít normální webový prohlížeč – Chrome, Firefox, Edge, Safari, Chromium, Vivaldi nebo cokoli jiného postaveného na aktuálních jádrech Blink, Gecko nebo WebKit. Na tom není nic těžkého.
Vtip je v tom, že tohle sice mohl každý předpokládat, ale žalující strana by musela prokázat, že žalovaný to věděl (předpokládal) také - a to je obtížnější, než jen to prostě konstatovat.
To, že o tom vůbec nic nevíte, tady všichni dávno vědí. Nemusel jste to potvrzovat psaním dalších blábolů.
Fuj.
Standardy tyhle věci nijak neřeší. Standardy například doporučují, že prohlížeč nemá mít přímý přístup k hardware ani službám, poskytovaných systémem (filesystém...) - přesto si to webové stránky přes ty prohlížeče vynucují (a musíte to povolit).
Nastavení úrovně zabezpečení se děje v podstatě přesně dle standardů - a přesto to čtvrtinu stránek rozhází k nepoužitelnosti (včetně těch úředních).
Stránky by neměly volat součásti mimo vlastní doménu (pokud to uživatel explicitně nepovolí), ale čtyři z pěti stránek stojí na cizím obsahu - protože to je pro autory jednodušší.
Nic takového, jako standard nastavení prohlížeče
neexistuje. (Vlastně ano, to je předpis, který máme ve firmě - a mimo firemní stránky je to obtížně použitelné; nicméně diskuse na Lupě fungují - na rozdíl od mnohých jiných...)
Standardy tyhle věci nijak neřeší.
JavaScript i cookies jsou součástí webových standardů.
Standardy například doporučují, že prohlížeč nemá mít přímý přístup k hardware ani službám, poskytovaných systémem (filesystém...) - přesto si to webové stránky přes ty prohlížeče vynucují (a musíte to povolit).
Nesmysl. Standardy popisují různá API, která prohlížeč poskytuje webovým stránkám. Některá tato API jsou chráněna, aby je bylo možné využít, závisí to na souhlasu uživatele.
Nastavení úrovně zabezpečení se děje v podstatě přesně dle standardů - a přesto to čtvrtinu stránek rozhází k nepoužitelnosti (včetně těch úředních).
Pokud si prohlížeč nastavíte tak, že nepodporuje některé funkce, které jsou ve standardech, nesmíte se divit, že některé stránky nefungují.
Stránky by neměly volat součásti mimo vlastní doménu
To je ale nějaké vaše vlastní pravidlo. S webovými standardy to nemám nic společného.
Nic takového, jako standard nastavení prohlížeče neexistuje.
Já jsem ale také o ničem takovém nepsal. Prohlížeč prostě nějaký standard podporuje nebo nepodporuje – a pokud ho nepodporuje, je jedno, zda je to proto, že to není implementované, je to implementované špatně nebo jste si to vypnul v nastavení. Prostě to v takovém případě nepodporuje.
RRŠ: Podle této vaší teorie by třeba Kalkulačka na Windows byla skvělý webový prohlížeč, protože neporušuje žádný webový standard. Co na tom, že také žádný webový standard nepodporuje…
Samotný prohlížeč splňující standardy je dostatečnou podmínkou fungování, protože „prohlížeč splňující standardy“ v sobě automaticky implikuje to, že ty standardy jsou implementované a používají se.
No, pak jste zvolil spatnou firmu. Tzn jste u te sve mentalni potence proste podcenil volbu dodavatele sluzeb.
Ano, kalkulacku vzit muzete, ale na veci to nemeni nic, prostor pro chyby tam je vetsi. A pokud ten online formular s hlidanim chyb je pro vas slozity, asi to s tou vasi mentalni silou zas tak slavne nebude :D
Musel jsem se ještě jednou podívat, zda nejste seniorskeptik
, když pamatujete Klasik. ;oD
Ten editor (Klasik) měl poměrně slušnou reklamu a byl i často recenzovaný (tenkrát v časopisech typu PC World, ComputerWorld - dneska by to nejspíš bylo na webwch, jako je Lupa). Navíc popisujete klasický dobový způsob distribuce, zvaný shareware
, který byl u mnohých programů přímo součástí licence. (Klasik patřil mezi trialware...)
Nicméně se tento princip nikdy neujal u distribuce filmů. ;oD
Tak ještě jedno kolo: prohlížeče splňují standardy i při nastavení na přísno.
Záleží na tom, jak které. Pokud blokují stažení nebo zpracování zdrojů požadovaných stránkou, nesplňují standardy.
Součástí standardů (jak sám píšete výše) není, jak má být prohlížeč nastaven. Zároveň ta nastavení nijak neponižují plnění oněch standardů.
Součástí těch standardů je, co má prohlížeč dělat v jaké situaci. Pokud to nedělá, nesplňuje standard. Např. v HTML kódu můžete mít značku &ul>
pro zobrazení seznamu. Pokud by se prohlížeč rozhodl, že se na ni vykašle a bude se tvářit, že v HTML kódu vůbec nebyla, nesplňuje standard.
Problém je, že některé stránky prostě spoléhají na to, že to uživatel nemá nijak zabezpečené - a nemají to ošetřené.
Co nemá nijak zabezpečené? Pokud nějaké nastavení zabezpečení v prohlížeči funguje tak, jak to popisujete, není to žádné nastavení bezpečnosti, ale šidítko, které akorát rozbíjí weby.
Psal jste třeba, že to umožňuje zablokovat načítání skriptů z externích zdrojů. Když jako autor webu takový skript z externího zdroje vložím na svůj server, zvýšil jsem bezpečnost? Nezvýšil, je to pořád ten samý skript. Takže když to prohlížeč umožní zakázat, je to zlepšení bezpečnosti? Není. Je to jen šidítko pro lidi, kteří bezpečnosti vůbec nerozumí, ale chtějí nastavit nějaká hejblátka, aby měli pocit, že jsou v bezpečí.
Chyba není ani tak v tom, že to používají, jako v tom, že si o to neumí říct - že vám nikdo není schopen říct, co všechno potřebujete.
Ale vždyť jsem vám to napsal už několikrát – potřebujete prohlížeč splňující aktuální standardy. Vy byste asi chtěl, aby vám to někdo vyjmenoval – musí umět zpracovat tag html, tag head, musí umět v Javascriptu zpracovat if, musí umět v JavaScriptu zpracovat if-else… Naštěstí tyhle seznamy už někdo dal dohromady, a tomu celku se říká – webové standardy.
protože je vložená jako script z domény, která nemá se stránkou žádnou souvislost
Když je vložená jako skript z jiné domény, má s webem tu souvislost, že je v jeho zdrojáku vložen odkaz na ni.
Je opravdu skvělé, když musíte dojít na Katastrální úřad osobně, protože si nějakej Google myslí, že nejste tak úplně humanoidní.
Když se přihlásíte přes NIA, tak už tam CAPTCHA není, ne? On je to trochu problém. Chcete zveřejnit něco pro lidi, aby si tam našli jednu dvě parcely, které hledají – ale začnou vám to vytěžovat roboti firem po tisících. Co s tím? Zavést CAPTCHA? Zavést povinnou registraci? Znepřístupnit to úplně? Zaplatit povýšení hardwaru i softwaru, aby to vytěžování utáhl, a smířit se s tím, že budou firmy těžit osobní údaje, na které nemají nárok?
Tož: nezpochybňuji webové standardy pro HTML, JS, CSS, DOM, HTTP, cookies, atd - tohle vše ty prohlížeče dovedou, dokonce i při libovolně nastaveném zabezpečení.
Co ale je mimo standardy jsou různé komunikace přímo s HW/OS, využívané k fingerptintingu, předávání dat mezi doménami pomocí cookies, cross-domain-scripting a podobné techniky, které z velké části prostě nejsou v žádném standardu uvedené, protože se s nimi v podstatě nepočítalo. Stejně, jako mnoho nyní stnadardisovaných věcí, vznikly tak říkajíc před standardem. A mnohé jsou spíše na ošklivci, než že by se do nějakého standardu dostaly (cookies třetích stran...).
Některé techniky jsou považovány když ne přímo za nebezpečné, tak minimálně za nevhodné. (Opět cookies třetích stran, cross-site-communication/sctipting, atd.)
Nastavení úrovně zabezpečení v prohlížeči mění především persistenci dat a vypíná/omezuje právě tyto nevhodné techniky, které jsou často na běžných stránkách, například jako součást přihlašování nebo reklamních systémů. Pokud nemám účet u Google, Facebook, Seznam - není důvod, abych povoloval komunikaci s těmito servery kvůli přihlašování.
Je na uživateli, kolik toho je ochoten povolit - a kdy radši tu stránku oželí. Je na provozovateli stránek, aby používal právě tolik prvků, aby nepřišel o zákazníky. Ale netýká se to standardů.
Na stránkách, kam člověk musí (DS, FÚ...) by takové věci prostě být neměly - a pokud tam jsou, mělo by být jasně deklarované, co je potřeba povolit.
Příkladem budiž právě CAPTCHA: obecně pro tuhle funkčnost stačí mít povolené spouštění (cizích) scriptů z domény gstatic.com
, což je možná trochu otravné, ale v zásadě akceptovatelné. Přesto jde narazit na případy (např. jedna nejmenovaná výzkumná instituce), které tento script načítají oklikou, například jiným scriptem, z domény googletagmanager.com
- kde je dost potenciálně nebezpečných scriptů na to, aby ji měl člověk zablokovanou.
Při vstupu na takovou stránku by měl být uživatel upozorněn ve stylu: Chybí tu CAPTCHA, povolte domény gstatic a googletagmanager
- a mohl se rozhodnout, zda to povolí, či nikoliv; pokud jde o stránky, kam musí, tak by tam více, než gstatic
nemělo být potřeba. (A i tak si myslím, že má-li tam být CAPTCHA, tak vlastní a spolehlivá, nikoliv ta od Google - proč by měl ouřad věřit Google, že pozná člověka?)
Ve skutečnosti tím zablokujete veškeré malware, které ho potenciálně využívá ve vašem počítači.
Tohle je totální nesmysl s mnoha různých důvodů. Malware běžící ve vašem počítači opravdu nespouští žádný JavaScript v prohlížeči, protože by mu to bylo absolutně k ničemu, navíc by to byl ten nejkomplikovanější možný způsob spouštění kódu. Blokací čehokoli v prohlížeči v drtivé většině případů žádný malware nezablokujete. Malware se vám do počítače dostane buď tak, že nějaký škodlivý kód stáhnete a spustíte, nebo že používáte neaktualizovaný program a někdo jej napadne. Jakékoli blokování v prohlížeči s tím ale nemá nic společného a napadení nezabrání.
Jediná souvislost je ta, že lidé, kteří takhle něco blokují v prohlížeči, nerozumí bezpečnosti, získají dojem, že když něco blokují v prohlížeči, jsou v bezpečí, a pak se chovají lehkovážně a dělají věci, které jsou nebezpečné.
No ani chuda sokroma lekarka nemusi po vecerech na pracovnim PC sjizdet porno a dalsi pochybne weby.
To, ze utocnik MSDOS zrovna vynechal nic neznamena. Ted uz vi, ze priste ho vynechat proste nemuze. A vzhledem k deravosti toho systemu to je pramala prekazka. Ono se i v internetu obcas objevi zdanlive zapomenute utoky...
web je potenciálním zdrojem malware
Ano, malware si můžete s webu stáhnout a spustit. Ovšem rozumní uživatelé nic takového nedělají. Blokace náhodně vybraných webů vám v tom nijak nepomůže, protože to byste musel zablokovat ten web, ze kterého se chystáte stahovat malware. Pokud byste věděl, že je tam malware, snad ani vy byste ho nestahoval.
skriptovací programy v prohlížeči mohou to malware alespoň aktivovat
Nemohou.
Samotný skript může způsobit např. vytvoření tisíců oken
Pokud používáte hloupý prohlížeč, který proti takovému útoku nechrání, pak může.
A zase, zákaz vyskakovacích oken bude asi podle vás bezpečnostně k ničemu, nebo se mýlím?
Samozřejmě, zákaz vyskakovacích oken nemá nic společného s bezpečností.
Na windowsech stačí stáhnout, o spuštění se postará OS.
Nestačí, OS sám nic nespustí. Naopak, když se jedná o soubor stažený z internetu a ještě nepodepsaný, je tam těch varování ještě daleko víc a je docela problém takovou aplikaci vůbec spustit.
Zejména u těch windows znamenají aktualizace velké problémy, ztratí se data,
To je lež.
Proto je uživatelé vždy odmítali.
Drtivá většina uživatelů je neodmítá. Odmítá je pár lidí, kteří nerozumí bezpečnosti.
Je to přesně jak jsem psal. Pár lidí, kteří nerozumí bezpečnosti a nenechají si poradit od těch, kteří jí rozumí, dělají nesmyslná opatření typu blokace náhodně vybraných domén – která bezpečnost nijak nezvýší. A naopak základní prvky bezpečnosti, jako používat aktualizovaný software, odmítají.
Takže to asi nějaký smysl, jaký vám uniká, má.
Má to akorát ten smysl, aby to uspokojilo uživatele, kteří mají potřebu nastavovat takovéhle nesmysly. Je to stejné, jako filtry jaderné elektřiny do zásuvek, léčba pitím Sava nebo různé náramky, přívěsky, kameny apod. na pohlcování negativního záření a další nesmysly. Aneb to, že někdo něco nabízí a někdo to používá, neznamená, že to má smysl.
Nemám tu knihu pod rukou, takže, sorry.
Omlouvat se nemusíte – prostě jste jenom nedokázal doložit své tvrzení, takže je pro účely další diskuse považováno za nepravdivé. Mně je to jedno, jediný, komu to může vadit, jste vy.
Konkrétní zdroj jste dostal.
Já jsem ovšem chtěl informaci, kde konkrétně je to v té knize napsáno.
Ale OK, umím si poradit i s tímto. Takže, tvrdím následující dvě tvrzení:
Vám je pořád něco líto, ale abyste s tím porušováním pravidel diskusí přestal, to ne.
To, že se vám něco připomnělo, opravdu není důvod, abyste tím zapleveloval diskusi. Článek je o souborových úložištích a porušování autorských práv, a vy už jste tady úplně mimo téma psal spoustu textu o (výčet nemusí být úplný):
Připadá vám to normální?
Pokud jsou vyskakovací okna problém
Nejsou.
pak, jsou jistě i bezpečnostní problém.
Nesmysl.
Lidé DS odmítají hlavně z hlediska uživatelského komfortu.
Mluvte za sebe.
chovající se nestandardně
V čem přesně?
Jistěže dalším problémem jsou digitálně podepsaná data v ní (jejich koncepce je naprosto nesmyslná)
Nesmyslný jste hlavně vy.
MMCH, první lék, který jsem dostal jako novorozenec, byla "bazénová chemie" (konkrétně octan stříbrný, 1% roztok), která jsem dostal do obou očí.
Takže nechápete rozdíl mezi vnitřním užitím a kapáním do očí.
Dokázal byste to vysvětlit?
Nedokázal. Což ale nevadí, protože na rozdíl od vás se netvářím, že rozumím všemu a nepíšu kvůli tomu jednu kravinu za druhou.
No pokud jste ji tam hrdinsky povypinal javascript, tak se nejde ani moc divit, ze pak tluce hlavou o stul. To ale neni problem zpusobeny datovymi schrankami, ale problem vytvoreny analfabetem, co se stoura ve vecech, kterym poradne nerozumi.
Ja i coby OSVC datovou schranku pouzival (krom toho ze ji mam jako FO) a usetrilo mi to spoustu litani po uradech, postach a s tim spojeny opruz pobytu ve frontach. Zrovnatak bych vedel o OSVC s par zamestnanci, kteremu to usnadnilo zivot a i usetrilo hromadu casu s podanimi, ktera musi cinit treba na socialku. A to jeste v casech, kdy to nebylo povinne. Setri to cas i pri blbostech typu zadost o volicsky prukaz nebo nahlaseni korespondencni adresy do ROBu. A to jsou jen stripky z moznych use-case. Ono tak klidne podate i trestni oznameni a nemusite se obtezovat nekam behat na sluzebnu.
V cistem HTML fakt nenapisete veci typu automaticke doplneni adresata - kdyz treba nevite identifikator datove schranky. A nemusim podstupovat tupou metodu "neco napisu - odeslu - pockam na vysledek". V cistem HTML nezaridite notifikaci o nove prichozi zprave, kdyz uz tam jste prihlaseny - to pak musite jako trubka porad mackat refresh. A tak dale... vase predstavy o tom, jak na vse staci ciste HTML jsou dost zkreslene. Ano, na nektere veci muzete udelat refresh a nacitat celou stranku znovu a znovu - ale pak zas budete brblat, ze to taha zbytecne moc dat, ze? :-)
O elektronickych podpisech mate - jako jiz tradicne zkreslene pohledy. Certifikat sam o sobe nevyprsi - ano, muze byt revokovan, ale certifikat revokovany az po odeslani podepsaneho dokumentu ten dokument fakt nezneplatni. A i kdyby platnost certifikatu vyprsela par sekund po odeslani, ten dokument bude mit porad platny podpis. Ach tyhle vase hospodske kecy stylem "nepochopil jsem to, ale komentuji to" :-)
Elektrické lokomotivy většinou nahrazují při tahání vlaků v místech, kde by mohli vlaky tahat i koně. Což ovšem neznamená, že by drtivá většina lidí chtěla jezdit vlaky, které budou tahat koně místo elektrických lokomotiv.
OS byste si nechal psát proto, že chcete něco, co nechce nikdo jiný. Nepopsal jste jediný příklad toho, kdy by byl web datových schránek uživatelsky nepřátelský.
Není to žádná lež. Bylo to jasně konstatováno zde na Lupě v článcích o elektronickém (či digitálním) podpisu.
Je to lež. Nic takového konstatováno nebylo.
Platnost jeho certifikátu může vypršet absolutně kdykoli.
Ano, může. A plyne z toho něco jiného, než že elektronickým podpisům nerozumíte?
většina lidí chodí dokumenty došlé do DS nechat konvertovat na papír a oštemplovat
To je lež.
"Digitální samohanu", potřebnou k udržování platnosti elektronicky podepsaného dokumentu, navíc stejně s nejistým výsledkem (viz články na Lupě před pár měsíci), provádějí leda psychopati.
To je možné, že něco takového provádíte. K udržování platnosti elektronicky podepsaného dokumentu ale není nic takového potřeba.
Heleďte, co kdyby jste už do toho přestal rejpat, mi vám taky nekecáme do výzkumu hub rodu Aspergillus. Protože tomu rozumime stejně tak jako vy věcem, které jsou hlavním tématem tohoto sajtu.
A vy ne aby jste si z té debaty něco vzal, ještě napadáte mne, že blábolim nesmysly nebo osocujete FJ z toho, že šíří bludy..
Já se pohyblivými obrázky zabývám někdy od 1986, víme?
Jestliže mi odborník na bezpečnost ten JS od určité úrovně zabezpečení vypne
Jenže to vám nevypnul žádný odborník na bezpečnost, ale někdo, kdo řeší víc marketing než vývoj.
Nevidím sebemenší důvod, proč by lidé z Open Source měli předstírat zabezpečení, které neexistuje.
Protože to někteří uživatelé chtějí. Nejste sám, kdo bezpečnosti vůbec nerozumí, ale má potřebu do toho vrtat.
A vy si myslíte, že elektronický podpis je cosi jako elektrická lokomotiva? Tedy cosi přínosnějšího než jiné technologie? Já tedy ne.
Já si to nemyslím, já to vím. Respektive ten rozdíl mezi digitálním a vlastnoručním podpisem je ještě daleko větší (ve prospěch digitálního podpisu), než mezi koňmi a elektrickou lokomotivou.
Že vy si to nemyslíte je úplně jedno. Jediné, o čem to svědčí, je to, že nemáte žádnou soudnost, když se vyjadřujete k věcem, o kterých nic nevíte.
Byla tu (na Lupa.cz) série článků o digitálním podpisu a druhá o udržování takovýchto dokumentů ve stavu použitelnosti, tj. aby procházející podpis byl nahrazen časovým razítkem, to dalším, to dalším (ad nauseam).
Nebyla. Jakýkoli podpis je považován za platný, dokud se neprokáže opak.
A k tomu vašemu "nerozumíte..." si dovoluji citovat Nielse Bohra: "Pokud nedokážete svůj problém vysvětlit i naprostému laikovi, znamená to, že mu sám dostatečně nerozumíte."
Všimněte si, že Bohr psal o laikovi, ne o hlupákovi.
To, že lidé chodí na poštu konvertovat dokumenty z DS, bylo konstatováno i v diskusi pod články z výše zmíněných seriálů, a sám občas takovéto návštěvníky na poště taky vídám.
Za prvé, v diskusích pod články konstatujete spoustu věcí i vy, a drtivá většina z nich nejsou pravda.
Za druhé, vy jste původně napsal, že si to konvertuje „většina lidí“. To, že jste někoho potkal na poště, opravdu neznamená, že je to většina lidí. Ale to je pořád dokola problém, že vůbec nechápete, co se kolem vás děje – takže ani nedokážete rozlišit, jestli dvě tvrzení říkají to samé nebo každé něco jiného. Takže svá tvrzení obvykle nedokazujete, a když už se snažíte něco dokázat, dokazujete něco jiného, než jste tvrdil.
"Digitální samohanou" jsem si dovolil označit ve druhé z uvedených sérií popsaný sled úkonů, udržujících v platnosti digitálně podepsaný dokument. Jsem toho názoru, že je to pro normálního člověka perfektní emetikum, ale nic jiného.
Digitální dokument není potřeba nijak udržovat v platnosti. Stačí mít jeho kopii. Vy se pořád tváříte, že to nedělat nic je nějak strašně složité.
Dokud nebude možné digitální dokument nahrát na médium, garantující 100+ let životnost,
To možné je, ale prakticky nikdo to nepotřebuje.
je to technologie horší a méně spolehlivá než papír
Není. Protože za těch 100 let už ten papír nebude existovat, protože se mezi tím rozpadne na prach.
O hliněných destičkách, které vydrží bez problémů tisíce let, ani nemluvě.
Zase další lež. Hliněné destičky nevydrží bez problémů tisíce let. Pár výjimečných případů vydrželo tisíce let, ale drtivá většina zanikla.
A budou odolné i proti další generaci nebo něčemu ještě dalšímu?
Ano.
Nebo tu elektronickou agendu budeme co pár let totálně překopávat a nějak nově zabezpečovat veškerou starší agendu?
Jenže ono se nic totálně nepřekopává. S použitím různých algoritmů se počítá dávno a stejně tak je dávno vyřešené, jak se zabezpečí starší data.
Mimochodem, vlastnoruční podpis dokážou zfalšovat už žáci na základní škole. Tolik k odolnosti vaší oblíbené technologie.
Takže za film, který byl k sehnání za nějakých necelých 100 Kč, mám platit za každé přehrání? Kolik? Taky stovku, nebo ještě víc? A musím na to mít odpovídající připojení k internetu (takže na chatě nebo chalupě to nepřehraju).
Má to být tak, jak se domluvíte s autorem. Nevím, co vás na tom tak udivuje. Když si budete domů kupovat kuchyňského robota, taky se musíte s výrobcem domluvit na ceně a musíte mít doma zásuvku na 230 V 50 Hz, kam robota zapojíte. Když elektřinu nemáte, pořídíte si třeba ruční mlýnek na maso.
Nebo jste ochoten pokaždé, když si ze své knihovny vezmete knížku, hodit do nějakého prasátka na peníze třeba desetikačku a jednou měsíčně ty peníze posílat "držitelům autorských práv?
Proč bych to dělal? Když jsem si pořídil knížku, pořídil jsem si trvalá práva. Ale když nebudu chtít za knížku platit 300 Kč za neomezený počet přečtení, a budu chtít ušetřit a zaplatit 10 Kč za jedno přečtení, tak holt zaplatím 10 Kč za jedno přečtení. A když si ji budu chtít přečíst znova, zaplatím znova 10 Kč a znovu se mi zpřístupní třeba v elektronické čtečce.
Pořád je to jen na dohodě mezi autorem a čtenářem, možnosti existují a není potřeba podporovat obezličky jako je volné užití pro osobní potřebu.
Jsem ochoten platit tvůrcům, ale nikoli držitelům autorských práv, což je prakticky stoprocentně parazitická skupina, od tvorby a konzumace umění snadno odříznutelná.
Tak plaťte tvůrcům a ne distributorům. Pokud na to tvůrci přistoupí, že vám to budou prodávat přímo.
A krize skončí tehdy, kdy právě tohle bude nějakou formou provedeno.
Já teda doufám, že žádná další vaše bolševická revoluce nebude. Pokud chcete rozhodovat, co má někdo jiný dělat se svým majetkem, přestěhujte se do Severní Koreje. Tady máme tržní ekonomiku, takže vám někdo nabízí autorské dílo za nějakých podmínek, a pokud se vám ty podmínky nelíbí, můžete buď vyjednávat nebo užití díla oželet. Na nějaké vaše třídí boje nikdo není zvědavý.
Takže bude nutno, aby za konzumaci díla dostával peníze ne nějaký obskurní "držitel autorských práv", ale tvůrce, u něhož je naděje, že ho to bude stimulovat k další tvorbě. A pokud vznikne nějaký takový model placení, krize kolem autorských práv zanikne.
O tom, co bude dělat autor s autorským dílem, rozhoduje autor, ne vy. Pokud si myslíte, že všichni autoři používající externí produkce jsou hlupáci, je to jenom váš problém.
Vzhledem k tomu, že ty další generace počítačů neznáme, dovoluji si pořádnou dávku skepse.
Vy neznáte vůbec nic, a také vám to nebrání vyslovovat soudy o kde čem.
Nedokážou.
Ale dokážou. Podepisují si omluvenky, poznámky, domácí úkoly…
Jo aha, takze vy jste si u volby urcene expertnim uzivatelum "neco" precetl, a ackoliv nerozumite tomu, co to dela delate zaver :-) No tak jo.
Pořád jsme "v blahém očekávání" toho, že nové technologie, např. kvantové počítače, začnou louskat e-podpisy hrubou silou natolik rychle a efektivně, že během krátké doby ("přes noc") nebude žádný digitálně podepsaný dokument důvěryhodný.
Nikoli, to jsou zase jen vaše bláboly. Jednak ta změna nenastane přes noc, jednak už dnes existují kryptografické algoritmy odolné proti útokům kvantovými počítači a postupně se na ně přechází.
A v podstatě ani s jistotou nevíme, zda některé tajné služby už takovou technologii mají či nemají, a v případě že ano, tak je používají v nějakém superutajeném režimu (nebyl by to první případ, kdy se něco takového dělo).
Ano, tajné služby v takovou technologii v supertajném režimu používají ke zfalšování vašeho potvrzení o nákupu dálniční známky.
Nikoliv - cituji text, ktery jsem cetl, a rozumim jeho obsahu. Zatimco vy zjevne problematice nerozumite, jen si utvarite nazor z nejakych clanku, jejichz obsahu jste viditelne vubec neporozumel. Pouze sirite vase pokrivene nazory vyplyvajici mimo jine z neznalosti technologii. Nechcete se radsi vratit ke svemu oboru a prestat fusovat do cinnosti, ktere jdou mimo obor, ve kterem se pohybujete? :-)
Je
Které ustanovení autorského zákona tomu brání?
Resp. peníze mu jistě poslat mohu, ale on mi nemůže povolit si dílo stáhnout.
Může, pokud je držitelem majetkových autorských práv. Pokud už je prodal někomu jinému, musíte chtít licenci po tom, kdo je vlastní. Ale to je jako kdybyste si stěžoval, že nemůžete od někoho koupit barák, protože ho mezi tím prodal někomu jinému.
Kdyby existovala, znamenalo by to masakr pro "držitele autorských práv".
No, kdyby existovala možnost získat práva od někoho, kdo je nevlastní, to by byl opravdu masakr. Třeba by si někdo koupil váš barák od vašeho souseda. Ten sice práva na váš barák nevlastní, ale proč by je nemohl prodat, že?
MMCH, když nějaká organizace "drží autorská práva", tak to mj. znamená, že autor s dílem volně nedisponuje, viz před pár lety proběhlá kauza s dědictvím po Zdeňku Milerovi.
Tenhle objev, že když někdo drží nějaká práva, může s nimi nakládat dle libosti (v mezích zákona) a naopak s nimi nemůže nakládat nikdo, kdo ta práva nedrží, jste se měl naučit už na prvním stupni základní školy. Teda vlastně už ve školce – už tam jste se měl dozvědět, že když rodiče kamarádovi koupí autíčko, je to autíčko kamaráda, a on rozhoduje, co s ním bude dělat – jestli si s ním bude hrát, půjčí vám ho, daruje vám ho, prodá vám ho…
Je fascinující, že vždycky jakmile zabrousíme lehounce pod povrch nějakého tématu, ukáže se, že to není tak, že v dané věci trochu plavete, jak to vypadalo z počátku. Ukáže se, že nechápete úplně základní principy.
Není to volba autora
Je to volba autora.
autorská práva na některé kategorie děl automaticky přechází na organizace "držící a chránící autorská práva".
To je absolutní blábol.
redukce až eliminace "držitelů autorských práv"
Držitel autorských práv je po vzniku díla autor. Osobnostních autorských práv se vzdát nemůže, majetková autorská práva může převést podle svého uvážení – všechna nebo po částech, zdarma nebo za úplatu, prostě je to jen na něm.
Že by znění zákona?
Které konkrétní ustanovení? A výmluvy o tom, že ten zákon nemůžete najít, si nechte pro sebe, zákony ČR jsou volně dostupné na internetu.
Papir take neni vecny. Muze vam shoret, muzou ho znicit povodne... a jen malokdo bude papiru venovat takovou peci, kterou tady popisujete - mozna tak specializovane archivy, rozhodne to neni cinnost, co by lide bezne delali doma :D
Zpochybnenych papiru pamatuje i novodoba historie spoustu. Viz treba pripad s tou sfalsovanou zaveti, ze...? :-) Ta byla na papire, vznikla u notare... jen to jaksi nevyjadrovalo posledni vuli neboztika, ze? No a tam vas nic z tech vasich uzasnych testu, co tady popisujete proste a jednoduse nepomuze.
Viz vyse, opakujete blaboly na zaklade svych dojmu vzniklych z nepochopeni precteneho textu a nikoliv na zaklade faktickych a praktickych zkusenosti s (ne)platnosti.
Krom jineho tu placate myty, ktere oficialne vyvraci i MVCR - a nikoliv proto, ze by to p.Peterka blbe napsal... ale protoze vy jste to proste blbe pochopil, neco si vlozim mezi radky a z toho vyrobil svuj originalni vyklad.
A jinak on bezcenny muze byt i ten papir. Obsah a originalitu papiru muzete zpochybnit a jeho obsah zmanipulovat. Viz treba pripad zmanipulovane zaveti, ze? ;-) Notar included - to jen abyste se tu ad vyse neprsil, jak papir u notare tu bezpecnost dozajiste zaruci...
Az na to, ze ta pomerne dosti dlouha serie jednicek a nul tech informaci nese spoustu a vic, nez vy si vubec zvladnete - s ohledem na elementarni neznalost diskutovaneho oboru - vubec predstavit.
Tak prosim, zacnete :-) Tesim se na ten digitalni dokument, ktery opatrite mym falesnym digitalnim podpisem... uz ted se tesim na vase vysledky. Mozna se toho i doziju :D
Zrovnatak ale identifikujete dokument podepsany falesnym certifikatem. A k tomu fakt nepotrebujete casovy razitka. Ze to nepoznate vy fakt neznamena, ze to ten znalec zrovnatak nepozna ;-) A zapominate, ze i u soudu se resi jen ciny, co nejsou promlcene. A ono ta lhuta taky neni nekonecna. Pravdepodobnost, ze pred promlcenim vyrobite nerozpoznatelny falesny digitalni podpis se limitne blizi k nule. A vubec, proc se k tomu vyjadrujete, kdyz sam tvrdite, ze oboru vlastne nerozumite? :-)
A jasne, skoly maji spoustu prostredku na to si povolavat znalce. Ty skoly se topi v penezich, ze si podobny luxus muzou dovolit... akorat ze vubec :-) Na vetsine skol jsou radi, ze aspon nejak zaplati udrzbare, co opravi protekajici zachod...
Navíc, on dokonce nebyl podán matematický důkaz, že asymetrické šifrování není prolomitelné nějakým algoritmem (který dosud nebyl objeven).
Ony jsou různé algoritmy asymetrického šifrování, víte? Např. o šifrování založeném na součinu prvočísel je známo, že je prolomitelné kvantovými počítači.
Ovšem rozdíl mezi asymetrickým šifrováním a vlastnoručním podpisem je ten, že zatímco u asymetrického šifrování víme, že nejsou známy algoritmy na jeho prolomení klasickými počítači a u některých šifrovacích algoritmů ani kvantovými počítači, u vlastnoručního podpisu víme, jak ho zfalšovat, dokonce na to existují stroje.
Takže vy tu stále šermujete možností prolomit elektronický podpis (přičemž takový průlom ve vědě nenastává ze dne na den), ale ignorujete, že vlastnoruční podpis byl už dávno prolomen.
Citujete jen propagandistické bláboly, které mj. vyvrací i články pana Peterky.
Nevyvrací. Každopádně vy to nemůžete posoudit, protože těm článkům nerozumíte.
obávám se, že u digitálních dokumentů je to zfalšování jednodušší.
Vaše obavy založené na nulových znalostech jsou irelevantní.
Uvědomte si také laskavě, že certifikační autoritou pro státem vydávané dokumenty je státní organizace
Není.
Vy byste se tím lhaním měl živit. Vymyslet tolik lží za tak krátkou dobu, to nikdo jiný neumí.
No tenhle vas pohled vznika prave proto, ze to vidite jen jako jednicky a nuly a dal vzhledem ke svym neznalostem nevidite. Neboli nevidite cely ten orchestr za tim. Bavime-li se o digitalne podepsanem dokumentu, tak tam tech ruznych znaku ke studovani je docela dost. A samozrejme, kdyz neznate do detailu to, jakym zpusobem dokumenty i ja vytvarim, tezko muzete zkouset neco podvrhnout - respektive i bez podpisu rychle poznate, ze to asi patlal nekdo jiny. A preju hodne stesti pri shaneni meho privatniho klice :-) Vzdyt ani nevite, kde ho mam.
Obávám se, že pro dlouhodobé uložení papír pořád vede.
Ovšem v momentě, kdy má někdo heslo a klíč (ať už se k nim dostal jakkoli), nemáte šanci jím vytvořený dokument zpochybnit.
IMHO kdyby to, na co jste odkázal, byla pravda, nemusel by pan Peterka ty své články vůbec psát.
Ale vaše názory jsou irelevantní, když neznáte žádná fakta.
O té certifikační autoritě se také diskutovalo a bylo to kritizováno. Takže dám spíše na tyto kritiky než na vás.
Jak můžete argumentovat zdejšími diskusemi? To vás nenapadlo, že to mohl napsat někdo stejně hloupý, jako vy?
Tady máte třeba jeden státem vydaný dokument: Zveřejňované údaje ze Seznamu nepovolených internetových her k 24.6.2024 [PDF]. Je podepsaný kvalifikovaným certifikátem od vydavatele První certifikační autorita a. s. Připadá vám soukromá akciovka jako stát?
Jen reprodukuji to, co o tom píší odborníci. Je zajímavé, že se to neshoduje s tím, co o tom píšete vy.
Pochopitelně, opět nemáte pravdu. Nehledě k tomu, že se skutečně významné dokumenty nepodepisují tužkou (leda by to byla nějaká speciální, jaké na to existovaly).
Druhou věcí je, že byste na zjištění uvedených informací potřeboval spolupráci osoby, jejíž podpis chcete napodobit.
Třeba malý kolektiv matematiků, pracující pod hlavičkou nějaké tajné služby. Jako tvůrci systému ULTRA. A utajení existence tohoto systému vydrželo hezkých pár let. Churchill dokonce obětoval Coventry, aby se jeho existence neprozradila.
Tajná služba potřebuje občas někoho zlikvidovat, nebo naopak vyvinit, a to se zfalšovanými dokumenty (mj.) dělalo snad od antiky.
Ono tomu tak v případě vlastnoručního podpisu je. Nebo co přesně vám brání napodobit něčí podpis hned? Myslíte si, že třeba ty podpisy v kauze Čapí hnízdo vznikaly nějak dodatečně?
Myslel jsem si, že chápete aspoň jak funguje vlastnoruční podpis, ale evidentně nechápete ani to.
Problém zfalšovat digitální podpis je. Jaksi totiž nedokážete spočítat data, která po dešifrování veřejným klíčem podepisujícího dají otisk příslušného dokumentu.
Ale samozrejme, ze mam. Certifikat, jehoz artefakty byly zcizeny jde revokovat a pak hned kazdy vi, ze k podpisu byl uzit ukradeny a neplatny certifikat. Takze zpochybneni je naopak velmi snadne :-) A teda nevim, jak to delate vy - ale ja si hesla na papirky fakt nepisu. A privatni klice jde uchovavat bezpecnou formou - ani to nemusi byt soubor na disku, pokud jste vice paranoidni.
Ze u vas vedou nesmysly jsme pochopily uz davno, to nam tu nemusite opakovat :-) Papir je prekonany a nekdy se rad pouziva na vylozene nesmysly. Treba na opsani toho, co si clovek i muze precist v zakone - jen aby se to vytisklo a organ cinny v trestnim rizeni si mohl udelat carku, ze vas poucil. A u banalnich podani takove nadbytecna lejstra klidne tvori 7/8 potisteneho papiru. Ktery stejne vznikal na pocitaci... a jediny artefakt nevyrobeny strojem tam je klikyhak na kazdem potistenem listu (pripadne nejaky ten otisk, co teda clovek na papire zanecha).
Jen reprodukuji to, co o tom píší odborníci.
Ne, nereprodukujete. To byste ten text totiž nejdřív musel chápat. Nebo byste je musel doslova citovat, ne jen interpretovat. Už se mnohokrát v mnoha různých diskusích na různá témata ukázalo, že reprodukovat přečtený text neumíte – pokaždé, když jste odkázal na původní zdroj (sice se to děje velmi výjimečně, ale už i odkaz na zdroj jste dal), ukázalo se, že původní zdroj psal něco jiného, než jste tvrdil vy.
Je zajímavé, že se to neshoduje s tím, co o tom píšete vy.
Na tom není nic zajímavého. To jednoduše plyne z toho, že vy o tom píšete samé blbosti a já ne.
Pochopitelně, opět nemáte pravdu.
Pochopitelně opět nenapíšete nic, co by mé tvrzení vyvracelo.
Nehledě k tomu, že se skutečně významné dokumenty nepodepisují tužkou
Tužka je obecné označení pro nástroj, který se používá k psaní – může to být třeba pero, propisovací tužka, plnicí inkoustové pero – a nebo i ta tužka v užším významu slova, tedy psací nástroj na bázi otěru tuhy.
Druhou věcí je, že byste na zjištění uvedených informací potřeboval spolupráci osoby, jejíž podpis chcete napodobit.
Jo. Třeba aby něco podepsala. Vy jste nikdy nic nepodepsal?
Třeba malý kolektiv matematiků, pracující pod hlavičkou nějaké tajné služby. Jako tvůrci systému ULTRA. A utajení existence tohoto systému vydrželo hezkých pár let. Churchill dokonce obětoval Coventry, aby se jeho existence neprozradila.
To je přesně ono, to je situace srovnatelná s tím, že by tajné služby zfalšovaly vaše maturitní vysvědčení.
Tajná služba potřebuje občas někoho zlikvidovat, nebo naopak vyvinit, a to se zfalšovanými dokumenty (mj.) dělalo snad od antiky.
Je otázka, zda by se tajná služba v takovém případě vůbec obtěžovala s dostatečně průkazným podpisem. A pokud ano, prostě vás donutí vlastnoručně podepsat prázdný papír, na který si pak natiskne, co bude potřebovat. Kvůli tomu fakt nepotřebuje prolamovat šifrování.
Mimochodem, všechny ty konspirační teorie o tom, jak mají tajné služby dávno prolomené současné kryptografické algoritmy, zapomínají na jeden detail – že samy tajné služby ty kryptografické algoritmy používají.
Takže vedle sebe budou existovat dva dokumenty, s pravým a zfalšovaným podpisem?
K tomu digitálnímu podpisu - jeho bezpečnost vychází z fikce, "že nedokážete spočítat data..." Proto také 15 let starý digi podpis, pokud nebyl X krát časově přerazítkován, přebalen a znovu podepsán (atd.) už není věrohodný, protože jeho data už spočítat lze. A proto každý rozumný člověk zůstane u toho papíru, jehož věrohodnost bude po těch 15 letech vyšší, raději zůstává.
Já osobně uchovávám archivní soubory na dvou typech médií od různých výrobců, ovšem poučen tím, že např. archivní CD / DVD se stala po krátké době nečitelná. Dokonce už ani nemám počítač schopný číst diskety a nové počítače už ani nemají DVD mechaniky.
Pokud se certifikační autorita zkompromituje, odskáče to i řada nefalešných dokumentů. Což je opět argument proti.
Vy se pořád upínáte na to, že ten falešný podpis vznikne později, než kdy údajně měl vzniknout ten dokument. Tak ještě jednou – ten falešný dopis může vzniknout i ve stejné době, kdy měl vzniknout ten dokument. Prostě si tu falešnou závěť nepořídíte teprve po strýčkově smrti, ale ještě v době, kdy je živý a čile podepisuje.
Uvědomte si, co je to vlastnoruční podpis. Je to nějaký klikyhák na papíře. Vznikne tak, že se po tom papíře smýká nějaká tužka (vy si představte třeba kuličkové pero). Stopy smýkání pera po jsou to jediné, co představuje ten podpis. Jak poznáte, jestli na druhém konci toho pera byla lidská ruka (a čí), nebo jestli tam byla robotická paže nebo plotr? Nepoznáte to – určování stáří papíru vám v tom fakt nijak nepomůže.
Ty drogy, hypnóza a podobné věci nefungují na to, abyste něco vlastnoručně podepsal?
U papíru to není tak jednoduché, je to ještě daleko jednodušší. Vůbec totiž nepotřebujete daného člověka, úplně stačí mít jeho vlastnoruční podpis.
A nebo taky až někdo svůj podpis zpochybní a vy budete chtít pravost podpisu ověřit, zjistíte, že je to ve skutečnosti podpis vytištěný na inkoustové tiskárně. To je totiž na vlastnoručních podpisech to nejvtipnější. Vy pořád dumáte nad tím, jak by někdo podpis zfalšoval, ale drtivá většina vlastnoručních podpisů se neověří ani jednou, neověří si je ani první příjemce – a vůbec netuší, zda má vlastně v ruce pravý podpis. Pokud ten podpis není úředně ověřený (což ale prakticky nijak nesouvisí s podpisem), jedinou jistotu máte tehdy, když to dotyčný podepíše přímo před vámi.
Nemusíte být "pod vlivem". Řada drog takto nepůsobí a jsou i takové, že si nemusíte být změněného stavu mysli vědom. Nicméně spíš prozradíte nějaké přístupové heslo k médiu s klíči než byste se korektně podepsal na papír.
Vas diskuzni prispevek jde shrnout slovy: kdyby byly v prd*li ryby, nemusely by byt rybniky. Samozrejme, ze kompromitace pricetne vedene CA je samo o sobe problem hodne hypoteticky - neb pricetne vedena CA ma privatni klice nikoliv jako soubor nekde na disku. Je videt, ze o HSM jste nikdy neslysel a vite kulove o tom, jak takova zarizeni funguji.
Jasne, ono se bezne papiry testuji na pritomnost DNA :-) A ted pridejte jeste nejakou pohadku, takhle po obede se na poledni siestu bude hodit.
Porad tam mate pasaz s nutnosti odnes take nejaky fyzicky kus hardware, bez ktereho vam to heslo bude... k nicemu.
Budete se divit, ale ten podpis bude rozpoznatelně změněný a ani pod krutým nátlakem, třeba s pistolí u hlavy, ho fyzicky nebudete s to udělat stejný, jako za střízliva. Dokonce odborník bude moci v některých případech porovnáním s vašimi "střízlivými" podpisy odhadnout alespoň skupinově, čím vás "sťali".
Hypnóza taky není úplně jednoduchá, protože jakási kontrola vědomím je zachovaná, takže, obávám se, by bylo možné z vás vymámit spíš uložení klíče než podpis (který je hlouběji ve vědomí). Možná tohle bude jiné u generace "šudlilů po displeji", která už ani psát neumí.
Podpis nestačí, viz má předchozí odpověď. Minimálně byste musel mít k dispozici velké množství autentických podpisů (a pokud možno vysoké procento z těch, se kterými bude vaše dílo srovnávat znalec).
Na "podpis" inkoustovou tiskárnou stačí lupa. Dokonce pamatuji na začátku 90. let, že měli ve Velké Británii (opravdu nevím, zda celkově, nebo jen na univerzitě, kde jsem absolvoval letní školu) zákaz podepisovat dokumenty černou průpiskou nebo černým inkoustem, protože tehdejší černobílé laserovky černý podpis dokázaly věrohodně reprodukovat. Prozradilo by se to by to, pochopitelně, výsledkem analýzy, že podpis není proveden psacím médiem, ale tiskem, ale při zběžném pohledu by to mohlo projít.
U digi podpisu taky nezjišťujete, zda byl podepsán originálním nebo ukradeným klíčem.
K diskreditacim CA samozrejme doslo a reaktivni opatreni byly pomerne rychle. Ale ono to take nechce byt uplnym otrokem minulosti - coz je cinnost, ve ktere vy excelujete :-) Dnes se na CA kladou ponekud jine naroky pri komparaci s naroky v minulosti.
Teoretizovat o mozne kompromitaci CA muzete, ale stejne tak muzeme teoretizovat o mozne kompromitaci listin. Tech historie pamatuje taky spoustu :-) A samozrejme ty metody overovani pravosti listin, ktere tu obsirne popisujete se rozhodne neaplikuji vsude a plosne - mnohdy jde spise o teoretickou moznost, kterou v praxi z mnoha duvodu ale nevyuzijete.
Konecnost sledu v pripade jednicek a nul fakt problem neni. Ono ani v analogovem svete dukazy, kterymi tu sermujete neprekvapive nejsou nekonecne. Jen maloco v realnem svete je nekonecne. Tak prestante teoretizovat :-) Jste prilis odtrzeny od realneho sveta.
Jistě lze hovořit o kompromitaci CA jakož i o kompromitaci listin. To ovšem jen znamená, že digi postupy nepřinášejí žádnou principiální výhodu.
Ano, ony testy jsou jistě v řadě případů pouze teoretická možnost, ale jsou Damoklovým mečem nad hlavou padělatele, zatímco v případě digi dokumentů nic takového neexistuje.
Máte pravdu i s tou konečností papírových listin, nicméně jsme od ní pořád velice vzdáleni, zatímco digi dokument je z principu konečný od svého vzniku a žádný pokrok v technologiích to nezmění..
Asi to zkopírovat jde, jinak by to ani nešlo vyrobit.
Fikce pravosti a DNA
Jenže ten test DNA je možný a je, pokud by to bylo zapotřebí, uplatnitelný. U digi dokumentů nic takového není. Zde je fikce pravosti daleko silnější a daleko hůře u zfalšovaného dokumentu vyvratitelná.
Digitalni falzifikat odhalite v praxi jednoduseji protredky, ktery ma kazdy k dispozici. Pokud mi poslete email s falesnym elektronickym podpisem, pozna to i laik pouhym pohledem, protoze prislusny software vam to rovnou indikuje. Kdyz vam poslu falesny dopis pozemni postou, poznate leda tak prd.
Takže pokud bude falešný dokument podepsán originál podpisem, zaštíteným autoritou CA, jak poznáte, že je zfalšovaný?
A opet vymyslite pripad, co je vysoce nepravdepodobny. Pravdepodobnost takoveho jevu se v praxi limitne blizi k nule. Takze resite ptakoviny.
Ani kopírování nemusí být stoprocentní.
To, jestli jste správně zkopíroval soubor, je triviální ověřit. A těch kopií můžete mít třeba tisíc, a když máte tak rád papír, můžete si tem soubor vytisknout třeba v BASE64 na papír.
Pak se ovšem může stát, že se to stane tajným i pro vás.
Já používám správce hesel, takže pro mne těžko. A i kdyby – vždyť je to jen certifikát pro podpis. Kdybych přišel o přístup k němu, tak si prostě pořídím nový.
Napsal jste dva odstavce, a jsou to dvě demagogie, které nijak nezpochybňují elektronické podpisy. Proč sem ty bludy pořád píšete? To si myslíte, že někoho přesvědčíte? I člověku s IQ 70 musí být jasné, že o problematice vůbec nic nevíte.
Pokud se kompromituje certifikační autorita, bude to znamenat zpochybnění významné části dokumentů, které certifikovala.
Nebude, protože certifikační autorita necertifikuje žádné dokumenty. To jenom vy blábolíte nesmysly o věcech, o kterých nic nevíte.
Jinak ano, dnes již můžete u vlastnoručně podepsaných papírů pátrat i po DNA podepisujícího se. A už jen to, že žádnou nenajdete, nese informaci o možné manipulaci, protože dokumenty se zpravidla v rukavicích nepodepisují.
Otázka je, jak dlouho by tam DNA vydržela. Každopádně není problém dát dotyčnému ten papír chvíli podržet, aby tam DNA byla.
Problém je, že už k diskreditaci CA během nedlouhé historie digitálního podpisu už vícekrát došlo, takže to není jen hypotetická možnost.
Na kvalifikované certifikační autority jsou kladené trochu jiné nároky.
Ale hlavně, jak už jsem psal, i kdyby nějaká autorita vydala falešný certifikát, pořád od sebe odlišíte dokumenty podepsané pravým certifikátem a podepsané falešným certifikátem.
Což (aby se objevila nějaká nová metoda hodnocení pravosti) je něco, co u digi podpisu není z principu možné. Sled jedniček a nul je konečný, žádné otisky prstů či muší exkrementy, které by bylo možno analyzovat, se na něm neobjeví
I tohle je nesmysl. Můžete třeba zkoumat formát souboru – zda nebyl vyroben aplikací, která v době údajného podpisu neexistovala. Například.
U toho vlastnoručního podpisu pořád uvažujete jenom situaci, kdy někdo falešný podpis vyrobil dodatečně. Sice už jsem vás několikrát upozornil na to, že falešný podpis je možné vyrobit v té době, kdy měl ten podpis údajně vzniknout – ale to jste zjevně stále nepochopil.
Pokud se certifikační autorita zkompromituje, odskáče to i řada nefalešných dokumentů. Což je opět argument proti.
Za prvé je to u kvalifikované CA velmi nepravděpodobné, za druhé je to lež.
Takže pokud bude falešný dokument podepsán originál podpisem, zaštíteným autoritou CA, jak poznáte, že je zfalšovaný?
Triviálně. Bude podepsaný jiným veřejným klíčem, než který je uveden v pravém certifikátu.
Jenže vy vůbec netušíte, jak funguje elektronický podpis, odítáte si to nastudovat, a místo toho tady plácáte nesmysly.
Certifikáty pro elektronický podpis jsou totiž opět vylepšení oproti vlastnoručním podpisům. U vlastnoručního podpisu nevíte, komu ten podpis patří. Obvykle věříte, že je to něčí podpis, ale když to chcete ověřit, musíte sehnat nějaké další podpisy dotyčného.
Takhle by to šlo dělat i ve světě elektronických podpisů. Podepisovalo by se jen klíčovou dvojicí, u podpisu by nebylo uvedeno, čí je to podpis – a jen byste doufal, že je to podpis toho, koho má být (jako u vlastnoručního podpisu). Kdybyste to chtěl ověřit, sehnal byste další dokumenty podepsané prokazatelně tou osobou, a porovnal byste, zda jsou veřejné klíče ty samé.
Elektronické podpisy jsou ale lepší, takže k nim se automaticky připojuje i certifikát, který říká, které osobě patří ten veřejný klíč. To je ten certifikát vydaný certifikační autoritou. Ale je to pořád jenom doplněk, který není podstatou podpisu. Pokud certifikační autorita vydá falešný certifikát – budou existovat dva certifikáty ke dvěma různým klíčům. Jeden pravý a jeden falešný. Podpis se vytváří tím klíčem, takže každý podpis vznikne buď pomocí toho pravého nebo falešného certifikátu – a kdykoli v budoucnosti bude možné rozlišit, kterým klíčem byl vytvořen ten který podpis. Takže až to praskne a zjistí se, že byl vydán falešný certifikát, dokážete zpětně u každého podpisu říct, zda byl vytvořen pravým či falešným certifikátem a odlišíte tak pravé dokumenty od padělků.
Jenže vy to stejně nepochopíte.
Bezpečnost digi podpisu vychází z víry, že postup výkonu počítačů bude souhlasit s jakousi predikcí, a že nebude objeven postup obcházející prolamování "hrubou silou".
Nevěrohodnost papíru je fikce proroků digitálních dokumentů, nic jiného.
Ano, je možno kopii ověřit. Nicméně už jsem se párkrát setkal s tím, že soubor na médiu se tvářil jako OK, ale zkopírovat prostě nešel.
Pokud přijdete o starší certifikát, přijdete o všechny dokumenty jím podepsané.
Certifikační autorita certifikuje klíče, pokud to dobře chápu. A navíc ručí za to, že se nikdo nedostane ke kopii klíče FJ či ASP. Pokud se zkompromituje, tak to všechno padá.
DNA na papíře (alespoň některých druzích) vydrží docela dost. Pokud to neleží někde na světle, ale je založené v šanonu, tak i desítky let.
MMCH, před pár lety jsem byl odborníkem poučen, že morová bakterie vydrží na papíře až desítky let, ale neměla by přetáhnout stovku (jednalo se o dokumenty z doby morové epidemie v 17. století). DNA samotná by měla vydržet déle.
nároky ...
Nicméně k takovým případům došlo i tak. A musíte také počítat s tím, že jakmile "o něco půjde", objeví se korupce.
Ano, ty jedničky a nuly můžete jistě zkoumat, ale na druhé straně, pokud není padělatel úplně hloupý, nebude dokument z 90. let ukládat ve formátu .docx a pokud by "současný" dokument ukládal třeba jako T-602, musel by proto být validní důvod.
Falešný podpis může být paralelně s pravým generován i digitálně.
Certifikační autorita certifikuje klíče, pokud to dobře chápu.
Ne, chápete to špatně.
A navíc ručí za to, že se nikdo nedostane ke kopii klíče FJ či ASP.
Nikoli.
Pokud se zkompromituje, tak to všechno padá.
Kompromitace certifikační autority znamená, že někomu vydá certifikát neoprávněně. Tedy třeba by vám vydala certifikát na moje jméno. Pak ale pořád budou existovat dva různé certifikáty na moje jméno – můj pravý a váš falešný. A u každého podpisu bude na první pohled zřejmé, jestli byl podepsán mým nebo vaším certifikátem.
DNA na papíře (alespoň některých druzích) vydrží docela dost. Pokud to neleží někde na světle, ale je založené v šanonu, tak i desítky let.
Teď už vám zbývá jen dokázat další dvě věci – konkrétní případy, kdy se v souvislosti se zkoumáním pravosti podpisu zkoumala DNA na papíře. A jak zařídíte, aby se tam ta DNA nedostala jinak. Já bych totiž tvrzení, že je to můj podpis, protože je na papíře má DNA, okamžitě zpochybnil tvrzením, že jsem už měl v ruce spoustu papírů, ale to, že jsem vzal papír do ruky, neznamená, že jsem jej podepsal.
Líto by vám mělo být hlavně to, že jste potenciálně kočka, která akorát běhá po klávesnici, ale ne inteligentní člověk.
Jistěže zkoumá.
A jak to poznají v situaci, kdy CA pošle jeden a ten samý klíč jednak vám, jednak padělateli?
No vidite, k papiru jste sam zminil nejaka pokud. Tedy spolehate na nejakou konkretni situaci, ktera vubec nastat nemusi.
Certifikacni autorita strucne receno certifikuje verejny klic, ktery vygenerujete pomoci privatniho klice. Naopak privatni nikam neputuje a dokonce ani nemusi mit podobu souboru na disku. To jsou zaklady asymetricke kryptografie - pokud se chcete vyjadrovat k (ne)bezpecnosti, mel byste si to fakt nejdrive nastudovat.
Problém vidím v tom, že u ručního podpisu se s možností zfalšování běžně počítá a je k němu tak i přistupováno, digi podpis se tváří jako cosi supernezfalšovatelného, což je potenciálně daleko větší průšvih.
Ředitelská tužka - jen ukázka, jak se také snižovala pravděpodobnost falšování ručního podpisu. Její nějakou obdobu v digi postupech byste nenašel.
Z vlastnoručního podpisu pohyb ruky zpětně nevyčtete,
Ad tajné služby - nevíme, co všechno mají, protože jsou tajné. Dozvíme se to až v případě hodně velkého průšvihu.
Nicméně k takovým případům došlo i tak.
Buďte konkrétní.
A musíte také počítat s tím, že jakmile "o něco půjde", objeví se korupce.
Jenže ta pravidla jsou nastavená tak, aby to nemohl ovlivnit jeden člověk.
Ano, ty jedničky a nuly můžete jistě zkoumat, ale na druhé straně, pokud není padělatel úplně hloupý, nebude dokument z 90. let ukládat ve formátu .docx a pokud by "současný" dokument ukládal třeba jako T-602, musel by proto být validní důvod.
Uživatel nemusí být zas až tak hloupý. Ale může třeba v dnešním Wordu uložit dokument ve formátu Word 95. A věřím, že se dají najít rozdíly mezi tím, jak soubor ukládal Word 95 a jak to uloží současný Word do tohoto starého formátu.
A nebo bude pachatel něco jako vy – bude si myslet, že rozumí všemu, a nebude rozumět ničemu. Prohlásí „je mi líto“ a uloží ve formátu .docx závěť, kterou údajně v roce 1995 podepsal jeho dědeček.
Falešný podpis může být paralelně s pravým generován i digitálně.
Akorát pořád budete mít falešný podpis, který bude jako falešný rozpoznán každým programem.
Dle toho, ze jste jasnym otrokem minulost i delky vaseho studia na vysoke skole zivota a soudim, ze vase zkusenost se v tomto pripade opira o stroj XY4150 :-)
Přečetl jsem toho opravdu hodně. Ostatně, maminka byla absolventka ŠUŘ a doma byla spousta literatury na toto téma. Sám jsem kreslení či malování neprovozoval, od mala se zabývám fotografií.
Jenže takový podpis bude vždy jiný než ruční.
Jsem toho názoru, že podepsání někoho s jeho souhlasem je opravdu na hraně padělatelství jako takového.
O výtvarném umění ledacos vím. Takže vím i to, že opravdu k nerozeznání něco zfalšovat strojem je dost problematické. Zejména v situacích ruka-> mechanismus, nebo naopak. Ten plotterem vyrobený podpis by vyčníval jak bankovka obkreslená pastelkami.
A pokud byste na to falšování ručních podpisů postavil nějakou supermašinu, potřeboval byste na to spoustu spolupracovníků a riziko, že se to celé prozradí, by bylo velmi vysoké.
Neupínám se k modernímu falšování starých dokumentů, jen vycházím z toho, že potřeba zfalšovat určitý dokument dodatečně (když se naplno projevil jeho význam) je daleko častější, než ho zfalšovat paralelně s jeho vznikem. V historii padělatelství se s tím druhým setkáte opravdu jen výjimečně
Jistěže se válet může (viz např. 2. díl Stínadelské trilogie J. Foglara), ale jak by se o něm padělatel v případě potřeby dozvěděl? Pomíjím tajné služby, které asi mají pro své potřeby sklady papírů různého stáří a druhů.
Já doma skladují paklík čtvrtek novinového papíru z raných 90. let, ale nikoli za účelem padělání, ale proto, že na nich funguje identifikační test Muchomůrky hlízovité (nebo také zelené), zatímco na modernějších papírech ne, nebo jen nespolehlivě. Když muchomůrky rostou, ukazuji ho studentům.
Tohle je asi problém morální integrity jedince.
Nicméně moje zkušenost je taková, že (když jsme u těch warez serverů) podstatně méně lidí vám vytáhne z kapsy málo zajištěnou peněženku, než kolik jich "upirátí" nějaký soubor. Proto také považuji současné autorské zákony (nejen ten náš) za rozporné vůči obecně přijímané morálce.
Přečetl jsem toho opravdu hodně.
Což je vám ale úplně k ničemu, když přečtenému nerozumíte.
Jenže takový podpis bude vždy jiný než ruční.
Nenapsal jste nic, v čem by se ten podpis měl lišit.
Jsem toho názoru, že podepsání někoho s jeho souhlasem je opravdu na hraně padělatelství jako takového.
To je úplně jedno. Pořád je to napodobenina pravého podpisu, a měla by být rozpoznána – pokud by platila vaše teorie o tom, že je snadné rozpoznat falešné podpisy.
Certifikační autorita vám musí dát certifikát, nebo nějak garantovat jeho pravost. Jak to technicky dělá, je vedlejší.
No, vidíte, a tohle je právě ten problém, proč je úplně jedno, kolik jste toho přečetl. Vy totiž přečtenému vůbec nerozumíte. Bavíme se o klíči a vy najednou začnete psát o certifikátu a vůbec si nevšimnete, že je to jiné slovo. Pak samozřejmě nemůžete chápat význam textu, když si ani nevšimnete, že je tam jiné slovo s jiným významem.
Rozdíl tam prostě bude
„Prostě“ není argument.
To nesvědčí o tom, že by jim vyhovovaly.
Spousta lidí to používá dobrovolně nebo rádi. A mnozí lidé zase nemají rádi žádné novoty, bez ohledu na to, zda jim něco přinášejí nebo ne.
A pokud ulozto mělo user friendly rozhraní a "legální" úložiště ho nemají, je chyba asi na straně autorů těch druhých.
Nemělo. Ulož.to a podobné mají velice uživatelsky nepřívětivé rozhraní. V user friendly rozhraní byste mohl hledat podle jména autora, názvu díla, žánru, roku vydání apod. Jenže kdyby ulož.to umělo hledat podle jména autora nebo názvu díla, nemohlo by se vymlouvat na to, že neví, že jsou tam daná díla nahraná nelegálně.
Důležité ale bylo, že to mělo spoustu návštěvníků, což se dalo využít i zcela legálně, opět jsem o tom už psal.
Důležité bylo, že tam ti návštěvníci chodili za nelegálním obsahem.
Jistěže jako občan ASP podpořím ty politické síly, které by odstranily alespoň největší absurdity autorského zákona (a legislativy kolem).
To by ovšem vyžadovalo, abyste tu legislativu nejprve znal. Ono totiž nejde z legislativy odstranit něco, co tam není.
Musel byste prokázat, že jsem u onoho konkrétního souboru věděl, že se jedná o nelegální soubor.
Nemusel. To vy byste musel dokázat, že k dílu máte oprávnění k užití, buď od autora nebo ze zákona.
Zcela jistě, opakovaně jsem se s tímto tvrzením, např. mluvčích OSA, setkal v běžných sdělovacích prostředcích.
Ovšem jak už víme z této i předchozích debat, to, že vy jste něco četl nebo slyšel, neznamená, že to někdo napsal nebo řekl. Vy totiž sdělení nechápete, takže si je překroutíte po svém.
Možná ano, ale areál je jednak přístupný veřejnosti, jednak jsou ta díla vidět i z veřejných pozemků nebo pozemků jiných vlastníků, což činí jejich "ochranu" dosti absurdní.
Prakticky celý autorský zákon se týká zveřejněných autorských děl. Když má autor své dílo plně pod kontrolou, nepotřebuje jeho ochranu autorským zákonem.
ne za autorská práva architekta nebo sochařů a malířů.
Protože ta už vypršela. Což je právě paradoxní, protože ti filmaři tam nefilmují kvůli hromadě kamení, ale právě kvůli tomu, jak tu hromadu kamení někdo ztvárnil, kvůli těm autorským dílům.
Rozhodně by např. Bohatýrská trilogie (1959) autorů Rady a Žáka (plná právě parodií, parafrází a podobných žánrů) při dodržování dnes platného AZ vzniknout nemohla.
Mohla. Pokud ne, musel byste citovat konkrétní ustanovení AZ, které by to mu bránilo – jenže žádné takové není.
Nicméně tento AZ by neumožňoval ani vznik lidové slovesnosti, ani vznik řady klasických děl světové literatury.
Ale umožňoval.
Shakespeare by měl problémy s některými svými hrami, problémy by měli i Boccaccio s Dekameronem a Margareta Navarská s Heptameronem, A. Dumas otec a mnozí další.
Při nejhorším by museli mít licence na původní díla, ze kterých vycházeli. Tedy opět nic, čemu by autorský zákon nějak bránil.
Asi by měli problémy s AZ i "krycí autoři" z dob protektorátu nebo komunistického režimu (resp. byli by skrze něj postižitelní).
Nebyli, protože to dělali po dohodě s původním autorem.
Myslím, že právě tato konstatování jsou názornou ukázkou…
… toho, že o autorském právu nic nevíte. Jako o ostatních věcech, o kterých se vyjadřujete.
Nevím, jak někde na Moravě, ale jakmile někdo zdrojuje Wikipedii, tak to je u mne "Je mi líto". Protože lenost použít původní zdroj. Odkud myslíte, že se data do wiki dostávají?
Škoda, že Lupa nemá moderátory, kteří by mazali nahlášené příspěvky, které odporují pravidlům diskuse. A blokovali účty, které to dělají opakovaně a v jedné diskusi minimálně 39× vědomě odbočí od předchozího tématu.
Dawkins rozhodně není fanatik.
Nesouhlasím. Prosazuje své názory, které nelze žádným způsobem dokázat ani vyvrátit, jako jedinou možnou pravdu.
Onen příklad ukazuje nesmyslnost dogmatu o boží všemohoucnosti, na němž křesťanství (a nejen ono) stojí.
Ukazuje to akorát to, že to dogma nechápete.
Nemáte pravdu, věda se snaží popsat svět jako řetězec přirozených příčin a následků, čímž koliduje s náboženstvím, které tam vidí příčiny nepřirozené (a mnohdy záměrně falsifikuje poznání, aby např. "znepravděpodobnilo" přirozený vznik života).
Nikoli, věda se snaží svět popsat jako řetězec příčin a následků. Jestli jsou ty příčiny přirozené nebo někým/něčím vytvořené, to je mimo dosah vědy.
Náboženství se vyjadřovalo autoritativně i k té astronomii
A věda zkoušela vyrábět zlato ze švestek.
ET život je v rozporu s křesťanstvím, protože nikde v Bibli není zmínka, že by Bůh provedl akt stvoření ještě někde jinde.
Není v rozporu. Křesťanství ve většině nechápe Bibli jako přesný („vědecký“) záznam toho, co se stalo, ale jako metaforu.
A nebyla v tom dvoubarevném GIFu implicitní paleta, bílá a černá, někdy v minulosti, nebo pro případ, že by paleta v GIFu byla nezpracovatelná?
Nebyla.
Jenže tohle platí pro ty, které kritizuje, tím tuplem.
Nikoli.
A Dawkins je navíc ve svých formulacích tolerantnější.
Já si toleranci představuju jinak.
Prostě, tato otázka ukazuje, že je ono dogma nesmysl.
Ne, jenom to ukazuje, že vůbec netušíte, o čem je řeč. Což není nic překvapivého.
Opět jste vedle: Pokud je následek vyvolán přirozenou příčinou, není tam prostě místo pro nějakého pánbíčka či Satana.
Místo je třeba v tom, kdo určil, že tahle příčina bude mít takový následek. Tj. kdo určil, co bude „přirozené“, jak tomu říkáte.
Zkoušela (byť je to v daném filmu nadsázka), ale protože je věda, tak od toho upustila (nechme stranou vyslovené podvodníky).
Křesťanství, protože je náboženství, upustilo od autoritativního vyjadřování o astronomii.
Ne všichni chápou Bibli jako metaforu.
Ne všichni vědci chápou vědecké principy. Vy je také nechápete a za vědce se asi považujete.
Je to jen únik propagátorů křesťanských pavěd před vědeckými argumenty.
To vy se pořád snažíte nacpat vědu do křesťanství. Pořád dokola opakujete, že jde o pavědu, ale ani jednou jste to nedokázal. Pořád jenom snášíte důkazy pro to, že křesťanství je špatná věda – akorát že nikdo netvrdí, že je to věda. Věda a náboženství jsou prostě dvě ortogonální věci, existují vedle sebe. Někdo to může vnímat tak, že se doplňují, někdo třeba bere jenom jednu z nich a druhou ignoruje.
No jo, ale Lupa speciálně kvůli tomu zaváděla povinné registrace v diskusích. A má redakční systém, který umožňuje mazat komentáře odporující pravidlům nebo příspěvky, kteří pravidla porušují opakovaně, automaticky posílat před publikováním ke schválení moderátorem. Sesterský Root má ten samý redakční systém a tyhle možnosti využívá – a diskuse od té doby vypadají o dost lépe.
Ale už končím, tohle vlákno, které jsem začal já, je také mimo téma – a neomlouvá mne, že v téhle diskusi se jedno další vlákno mimo téma úplně ztratí :-)
Před chvílí jsem se dozvěděl, že kdosi prodává mé knihy jako e-booky, prý po 80 Kč. Faktem je, že jsem se žádným nakladatelem neměl smlouvu o vydání knihy jinak než papírovou formou (navíc nakladatelství, v němž vyšla většina mých knih, bylo už dávno před covidem zrušeno, protože pan nakladatel, starší než já, "šel do důchodu" a neměl v rodině nikoho, kdo by jeho firmu převzal.
A teď k pointě věci: Dokud existovalo ulozto, na němž uvedené knihy v elektronické podobě byly, a nabízelo stažení těchto knih zdarma nebo jen za "stahovací poplatek" (který se ovšem vyplatil prakticky jen pro videa o vysoké kvalitě), tak by něco takového nebylo možné.
Jak jsem uvedl v této diskusi již dříve, ono stahování mých děl zdarma mi v principu a z mnoha důvodů nevadilo a nevadí, protože v podstatě nijak nekoliduje s mými ekonomickými zájmy. Pokud ta díla v budoucnu vydám, budou přepracovaná, opravená i upravená a bude to dosti odlišný text, takže čtenář bude motivován si to koupit kvůli onomu navíc (viz rozdíl mezi prvním a druhým vydáním "Conan a sedm dní do úplňku", u něhož je v tom druhém vydání nějakých 25 - 30 procent textu navíc). Tudíž jsem neviděl důvod proti tomuto úložišti (a dalším podobným) nějak zasahovat. A pokud ano, tak bych spíš trval na opravě chyb v těchto souborech, které do textu patrně vnesly automatické opravy při jeho digitalizaci. A byl bych ochoten poskytnout k vystavení i autorizovanou verzi (bez obálky, na niž práva nemám). A předpokládám, že znalost těchto děl, k níž přispívají i ty warez verze, spíš bude část čtenářů motivovat k jejich zakoupení.
Nicméně šíření těchto děl za úplatu mi vadí (protože kdosi na mé práci vydělává, aniž by se to to přičinil), a pokud se ona informace potvrdí, budu nucen podniknout příslušné právní kroky. Problém ale vidím v tom, že paradoxně zrušení onoho proklínaného webu ulozto (a znedostupnění jeho následníků, o němž je tento článek), v podstatě umožnilo zlodějinu, protože dokud byly tyto texty k dispozici zdarma, nikdo informovaný by si jejich warez verzi nekoupil.
15. 8. 2024, 12:37 editováno autorem komentáře
Z čeho vychází váš dojem, že se nesnaží? Nástroje a postupy mohou být různé, například trestní stíhání uploaderů.
Nejjednodušším řešením se jevilo využití Google Drive/OneDrive/Dropboxu, ale to začalo poněkud lézt do peněz, takže padla volba na uloz.to,...
A uloz.to nelezlo do peněz? Spíše mi to připadá jako snaha převést náklady na zákazníka protože si neumím představit, že zákazník bude tahat třeba 8GB sníženou rychlostí zdarma několik hodin.
Kdo je ten panák z datoidu a Jak se vynořil (tím rantem)? Čekal jsem ,že se bude skrývat a ... Nebo to prohlásení přišlo anonymem nebo z adresy @seznam?
Jaká je nová adresa datoidu?
Technická: jsou ty služby aspoň tak rozumné, že budou nadále fungovat na originální doméně ? (Že v nginx konfigu ponechají i originální server_name) Pokud si samozřejmě zavčasu uložím IP
21. 6. 2024, 00:14 editováno autorem komentáře
Zajímalo by mne, zda si z toho vezmou ponaučení média jako třeba Lupa.cz nebo Root.cz – zda se třeba příště vyvarují toho, aby jako redakční článek publikovala vyjádření jedné strany, která ve svém vyjádření jaksi zapomněla zmínit, že uvedená situace je důsledkem toho, že nepřebírá úřední poštu, ignoruje rozhodnutí soudu a účelově mění sídlo.
Však to taky bylo hlavně na pana ASP.
To si pište že se objevují nesprávná rozhodnutí soudu. A k tomu se nám objevuje i takový "trend", že odvolací soudy taková rozhodnutí klidně přikrejou...
A já můžu být MMA zápasník, vy konspirační teoretiku.
Doufám, že chápete, jak jsem tu poznámku myslel, máte přece vysokoškolské vzdělání a titul...
To nejsou žádné další podmínky. To, že prohlížeč zpracovává JavaScript nebo ukládá cookies je součástí těch webových standardů. Pokud si prohlížeč nakonfigurujete tak, aby nesplňoval standardy, je to váš problém.
A. S. Pergill: Když se to píše prakticky ve všech učebnicích programování, tak jistě dokážete nějaké konkrétní příklady odkázat.
Ve skutečnosti ale nic takového neočekávám, zase se budete jenom vymlouvat a plácat další a další hlouposti.
Vždyť ani nevíte, co cookies v prohlížeči jsou.
On pan ASP ke zdrojovani vůbec drží hodně zvláštní přístup... Například ten, že učebnice staví zhruba na roveň písma svatého. Zcela ovšem ignoruje prostý fakt, že obzvláště ty o stále se rozvíjejících vědních oborech jsou platné ke dni poslání do tisku...
Nemám ji tč. pod rukou, ale učebnice jazyka JS s nosorožcem na deskách.
Tak až se k té učebnici dostanete, pošlete odkaz. Do té doby je vaše tvrzení ničím nepodložený blábol.
A o cookies se píše v různých učebnicích podobně.
Měl jste dodat odkaz. Ne zopakovat své ničím nepodložené tvrzení – opakování není důkaz.
Už jen to, že pomocí cookies může příslušný web individualizovat návštěvníka je bezpečnostní problém, píšou odborníci.
Opět, odkaz veškerý žádný. Vy se rád schováváte za to, že někdo něco píše, ale když máte dát konkrétní odkaz, nedodáte nic. A když výjimečně dodáte, ukáže se, že se tam píše něco jiného, než jste tvrdil vy.
Měl jste odkázat konkrétní místo, kde se píše něco takového, co vy tvrdíte.
A zase jsme u vašeho klasického problému. Odvoláváte se na zdroje, ovšem ve většině případů neuvede konkrétní zdroj, aby bylo možné vaše tvrzení ověřit. A když někdy náhodou nějaký zdroj odkážete, ukáže se, že tvrdí něco jiného, než vy.
Takže bez odkazu na konkrétní zdroj, aby si mohl člověk vaše tvrzení ověřit, nemá smysl věřit čemukoli, co píšete.
Co ale je mimo standardy jsou různé komunikace přímo s HW/OS, využívané k fingerptintingu
To prohlížeče neumožňují. Webové prohlížeče poskytují pouze různá webová API (standardizovaná nebo taková, která jsou v experimentální fázi a implementace je součástí standardizace).
předávání dat mezi doménami pomocí cookies, cross-domain-scripting a podobné techniky, které z velké části prostě nejsou v žádném standardu uvedené, protože se s nimi v podstatě nepočítalo
Nikoli, všechny tyhle věci jsou standardizované.
Nastavení úrovně zabezpečení v prohlížeči mění především persistenci dat
Takže to nemá vliv na bezpečnost a nerozbíjí to stránky.
například jako součást přihlašování nebo reklamních systémů
Pro přihlašování není potřeba nic trvale ukládat, stačí uložení v rámci session (než zavřete prohlížeč).
Pokud nemám účet u Google, Facebook, Seznam - není důvod, abych povoloval komunikaci s těmito servery kvůli přihlašování.
Pochybuju, že dokážete při povolování komunikace určit, co se týká přihlašování a co jiných služeb.
Ale netýká se to standardů.
Ano, netýká. Standard jednoduše říká, co má prohlížeč dělat s HTML kódem, který dostane. Když je v něm odkaz na JavaScript, má ho stáhnout a spustit. Když to prohlížeč neudělá (třeba protože mu to uživatel zakáže v nějakém nastavení), nesplňuje standard.
Uváděl jsem ten příklad s tagem ul. Kdyby ho prohlížeč z nějakého důvodu ignoroval, nechová se v souladu se standardem. Se skriptem je to úplně to samé.
Na stránkách, kam člověk musí (DS, FÚ...) by takové věci prostě být neměly - a pokud tam jsou, mělo by být jasně deklarované, co je potřeba povolit.
Není důvod, proč by to tam nebylo. A jasně deklarované, to je – jsou to webové standardy. Není potřeba nic povolovat – stačí použít prohlížeč splňující webové standardy. Pokud si prohlížeč sám rozbijete, že přestane webové standardy splňovat, je to vaše chyba, ne chyba nějakého webu.
Jak byste si takovou deklaraci představoval? Má na tom webu být napsáno: Je potřeba použít prohlížeč, který zpracovává tagy html
podle standardu. Je potřeba použít prohlížeč, který zpracovává tagy body
podle standardu. Je potřeba použít prohlížeč, který zpracovává tagy div
podle standardu. Je potřeba použít prohlížeč, který zpracovává tagy script
podle standardu. A tak dále, pro všechny HTML tagy. a pak pro všechny prvky JavaScriptu, pro všechna webová API… K čemu by to bylo? Není jednodušší, když prohlížeč prostě podporuje všechny aktuální webové standardy?
kde je dost potenciálně nebezpečných scriptů na to, aby ji měl člověk zablokovanou.
V čem přesně jsou ty skripty potenciálně nebezpečné?
Při vstupu na takovou stránku by měl být uživatel upozorněn ve stylu: Chybí tu CAPTCHA, povolte domény gstatic a googletagmanager
Nebo „ve vašem prohlížeči chybí podpora <div>
ů, povolte je“.
a mohl se rozhodnout, zda to povolí, či nikoliv
To ale není rozhodování, to je náhodná volba. Rozhodování je racionální, na blokování přístupu ke skriptům na náhodných doménách není nic racionálního.
A i tak si myslím, že má-li tam být CAPTCHA, tak vlastní a spolehlivá, nikoliv ta od Google - proč by měl ouřad věřit Google, že pozná člověka?
Ona ta CAPTCHA od Google patří k těm nejspolehlivějším, které existují.
které cizí prvky se mají (standardně) zpracovávat a které (standardně) ignorovat
Jenže standard nic takového nerozlišuje. Takže nezpracovávat to, co vy nazýváte „cizí prvky“, by bylo z pohledu standardu stejné, jako nezpracovávat <ul>
.
Kupříkladu umí vysledovat počítač či uživatele pomocí fingerprintingu
To umí úplně stejně, i když budou přímo na doméně webu.
zjišťovat informace o HW (rozlišení...)
Nazývat tohle „informace o HW“ je trošku přehnané. Navíc to ty skripty mohou dělat úplně stejně, i když budou na doméně webu.
strukturu sítě (IP...)
Ne, to skripty v prohlížeči dělat nemohou.
spojovat informace napříč přihlášeními
To umí úplně stejně, i když budou přímo na doméně webu.
Sbírají informace, které jsou pro případného hackera zlatým dolem.
Které? Rozlišení obrazovky? A opět – ty skripty na doménách třetích stran nemohou dělat víc, než skripty vložené z domény webu.
Nejde v žádném případě o náhodné domény!
Ale jde o náhodné domény. Z technického hlediska není žádný rozdíl mezi doménami, které blokujete a které neblokujete.
Ostatně: to blokování funguje obvykle obráceně: blokuj všechny scripty (fonty, obrázky, iframy, cookies) třetích stran, kromě těch z vyjmenovaných domén. Není pak problém naházet tam sajty, kterým lze důvěřovat, nebo potřebné pro přihlašování (NIA...).
Podstatné je to, že takové blokování nemá žádný smysl.
Provozovatel toho webu může na své doméně vystavit proxy, která bude přesměrovávat všechny požadavky na doménu třetí strany. K těm požadavkům přibalí do hlavičky zdrojovou IP adresu. Bude to nákladnější, třetí strana se dozví všechny informace, které se dozvídá při přímém volání – ale vy budete mít pocit, jak je to bezpečné.
Poznámka: to vše se děje standardním, podporovaným a definovaným způsobem - tedy nijak to nesnižuje stadardnost browseru!
To, že máte v prohlížeči nebo v rozšířeních nějaké nastavení neznamená, že všechno, co můžete nastavit, odpovídá webovým standardům.
Ano, lze to zjistit analýzou a debuggingem kódu - jenže proč by to měl uživatel umět?
Uživatel nic takového nemusí umět. Uživatel se nemá vrtat ve věcech, kterým nerozumí a ještě si pak stěžovat, když něco rozbije.
A právě proto by bylo dobré, aby si stránka (nebo podpora) uměla říct, které prvky třetí strany jsou nezbytné, které používá.
Všechny. Přesně podle standardů.
25. 6. 2024, 08:17 editováno autorem komentáře
Aha, takže jsme se právě dostali do fáze, kdy najednou začnete tvrdit něco jiného, než jste tvrdil doteď, a doufáte, že si toho nikdo nevšimne.
Kdo chce psa bit, hul si vzdycky najde. Pro vas tim psem proste jsou ty DS, takze nejakou tu hul si vzdycky najdete.
DS prinasi spoustu pozitivniho - treba uz jen to, ze kvuli kdejake ptakovine nemusim bezet na urad, koukat na otraveny oblicej urednice... a jeste se u toho prizpusobovat nejakejm urednim hodinam. Ovladani neni slozite, pokud nejste uplny analfabet. Coz asi budete, kdyz tu porat neco zvatlate o "slozitosti".
Člověče, vy byste se měl hádat s našima bezpečákama!
To, že někdo něco dělá, ještě není zárukou toho, že tomu také rozumí. Bohužel.
Pochopitelně, že zákeřný script bude fungovat stejně, ať přijde ze stejné domény jako web, nebo odjinud.
Takže k čemu je ta blokace dobrá? Je cílem to, aby si všichni pořídili ty své servery ty proxy, což trochu zvýší náklady, zvýší energetickou zátěž, nebude to mít žádný pozitivní efekt, ale „bezpečáci“ budou spokojení?
Jenže: pokud lezete na nějaké stránky, lze předpokládat, že jim věříte - jinak byste tam nelezl.
Takže věříte i skriptům, které jsou ve stránce vložené. Včetně skriptů z jiných domén. protože to, že je skript na jiné doméně, je jenom technická záležitost, na bezpečnost či nebezpečnost toho skriptu to nemá žádný vliv.
žádné standardy to neporušuje
Porušuje to webové standardy. Žádný webový standard nepovoluje, že (obecně) když se prohlížeči nějaký kus kódu nelíbí, může ho klidně ignorovat a tvářit se, jako že tam vůbec není. A není tam nic takového ani specificky pro JavaScript.
Pokud ty stránky vyžadují nějaké prvky od Google, a bez nich se vůbec nic nezobrazí, nemáte šanci to napravit.
Máte šanci to napravit. Prostě nezasahovat do nastavení webového prohlížeče a sítě a nechat prohlížeč, ať funguje podle standardů.
Musíte nejdřív vědět, že musíte věřit Google, abyste se tam dostal.
Ale tohle je výchozí nastavení a pokud si to nějak změníte a dostanete se tak mimo webové standardy, je to váš problém. Je to úplně stejné, jako kdybyste si naprogramoval prohlížeč, který nebude zobrazovat tabulky, a pak byste se rozčiloval, že na to stránky neupozorňují, že je tam nějaká tabulka, kterou váš prohlížeč nezobrazí. Tak když to váš prohlížeč nezobrazuje, je na něm, aby vás o tom informoval. Stejně tak pokud si upravíte prohlížeč, aby nestahoval nějaké skripty, je na vás a na vašich úpravách, aby vás na to upozornil.
A zároveň vás ouřad nemá co nutit věřit nějakému Google - v zákoně nic takového není.
Ale vy mu věřit nemusíte. Věří mu ten úřad.
Proto by si ouřední weby neměly tyhle cizí prvky používat - a pokud používají, měly by to někde deklarovat.
Problém je v tom „tyhle cizí prvky“. To je nějaký váš výmysl, který ani neumíte definovat.
Už jsem vám vysvětloval, že je z hlediska možností toho skriptu i jeho autora úplně jedno, zda ten skript stáhne ze stejné domény, jako je web, nebo ze stejného originu, nebo z úplně jiné domény. Tak proč to pořád tak obsesivně rozlišujete?
To je jak kdybyste chtěl, aby na začátku každého chodníku byla cedule, pokud jsou tam i tmavé dlažební kostky. Protože vy zásadně na tmavé dlažební kostky nešlapete. Sice mají naprosto stejné vlastnosti, jako světlé dlažební kostky, ale vy prostě na tmavé nešlapete.
To není věc, na kterou by měl někdo povinnost vás upozorňovat. S tím se dá dělat jediná věc – léčit to.
A teď si představte, že by takový ouřední web nutně potřeboval nějaký důležitý script z edisk.cz, který vám ISP na příkaz soudu zablokuje.
Až to nastane, bude se to řešit. Není potřeba dopředu řešit každou extrémně nepravděpodobnou situaci.
Pokud vím, tak si spíš programátoři používáním JS zjednodušují práci s tím, že z hlediska uživatele to nic nepřináší.
No, tak to víte špatně. Což u vás není nijak překvapivé.
Jenže existuje, a to už od doby, kdy se kromaňonci oddělili od neandrtálců, společenská dělba práce
Tak někomu zaplaťte, ať to pro vás udělá. V tom spočívá dělba práce. Stát to poskytuje pro značnou část uživatelů – nikde není řečeno, že když s tím chce jeden člověk komunikovat pomocí dálnopisu, stát mu pro to musí udělat podporu.
DS jsou uživatelsky silně nepřátelské prostředí, jejich koncepce je nesmyslná
To je možné, ale to není omluva pro to, abyste tu psal bludy.
vč. toho, že vám už pár minut, či sekund, po dojití může projít platnost došlého dokumentu
To je lež.
Jsou pro většinu uživatelů dražší, pracnější a méně pohodlné než papírová agenda.
O tom silně pochybuju. Nemůžete ze své zkušenosti zevšeobecňovat. Kdybyste napsal, že jsou pracnější a méně pohodlné pro absolutně neschopné lidi, kteří si myslí, že rozumí všemu, to bych vám věřil spíš – sice by to pořád bylo zevšeobecnění, ale aspoň z vaší osobní zkušenosti.
Kdyby jejich užívání nebylo státem násilně vynucováno, většina (odhadem 80 - 90 %) současných "šťastných uživatelů" by je neměla. To snad o jejich tvůrcích, i tvůrcích celé této koncepce, říká dost, ne?
Za prvé je to váš ničím nepodložený odhad. Za druhé to pořád není omluva pro to, abyste psal bludy.
Já datové schránky kritizuji často a za spoustu věcí – ale neznamená to, že bych si kvůli tomu vymýšlel nesmysly.
Recnicka otazka.. kolik koni by bylo potreba na nahradu jednoho Vectrona? :-) A radsi se neptam, jak casto by se muselo hnaci vozidlo preprahat... :D
Linux už dávno není určen jen pro odborníky. Lidé, kteří bezpečnosti nerozumí, si žádají hejblátka, kterými si zapnou „bezpečnost“, tak taková hejblátka dostávají. Že to nemá s reálnou bezpečností nic společného, to je nezajímá. Vy jste ukázkový případ takového uživatele.
Nejsou nezbytné k tomu procesu – k tomu není potřeba ani papír, klidně byste mohl mít úřední hliněnou destičku nebo úřední kámen. Ale výrazně zlepšují komfort při používání aplikace – a bez toho by to nikdo nechtěl používat.
Před nějakým časem tu byly minimálně dvě série článku o elektronickém podpisu a údržbě elektronicky podepsaných dokumentů v platném stavu.
Mýlíte se, bylo to o něčem jiném. Ale protože se v oblasti práva vůbec neorientujete, jsou to rozdíly, které nedokážete pochopit. Je to jako kdybyste se mimozemšťanovi z Jupiteru snažil vysvětlit rozdíl mezi jízdou na kole a letem dopravním letadlem. Taky by vám tvrdil, že četl článek o létání letadlem a že se tam psalo, že je velmi důležité mít helmu a mít s sebou pumpičku.
Pro mě to byla jednoznačná přehlídka důvodů, proč tuto technologii zcela odmítnout.
Pokud vy něco odmítáte, je to pro inteligentní lidi silná indicie, že to asi bude dobré.
Elektricka lokomotiva rozhodne prinosem pro zeleznici je. Stejne jako jsou prinosem hybridni pohony, ktere se dnes zacinaji objevovat. Jednoduse treba uz proto, ze nemusite chodit po centru metropole a brodit se v sazich, ktere produkovali parni stroje.
Stejne tak jsou elektronicke podpisy a DS prinosem pro normalni zivot. Nemusim behat po uradech, kdyz nechci. Kontrola platnosti je v prvnim kroku zhruba stejna jako u papiroveho stejnopisu orazeneho gumovym razidlem. Ne, ono pro vetsinu obcanskych agend fakt neni potreba resit prepodepisovani vsech odeslanych dokumentu. To jste ty clanky pana Peterky hodne spatne pochopil. Ani v nich nic takoveho, ze by clovek mel resit prepodepisovani u vseho nenaleznete. To jste si tam proste vsunul mezi radky a pak chodite a nadavate na veci, kterym vlastne sam moc nerozumite.
když je tato verze úřední agendy dražší, namáhavější a méně spolehlivá než "běhání po úřadech".
Není.
A pokud ten došlý dokument budu potenciálně někdy v budoucnu (za horizontem platnosti certifikátu podpisu) potřebovat, musím buď podstoupit ono martýrium, které popisuje pan Peterka, nebo to konvertovat na papír (což je podstatně dražší, než kdybych dostal ten papír od úřadu rovnou, ale levnější a snadnější než diginesmysly).
To je lež.
Vy jste ten důvod. Už jsem to psal, i opensource používají hlupáci a opensource se jim také přizpůsobuje.
Říká někdo, kdo o těch technologiích vůbec nic neví. A příště se zeptáme delfína, co si myslí o servisu na palubách letů British Airways.
Celá druhá série článků pana Peterky je o tom, že dokument s propadlým e-podpisem a časovými razítky je bezcenný.
To je lež.
To se obáváte špatně, relevantní to samozřejmě je, protože jde pořád o stejný princip. Žádné kvalitativně nové funkční řešení nikdo nevymyslel. Jediná změna, která je potřeba, je zrušit užití pro osobní potřebu (a na to navázané poplatky za nenahraná média apod.). Dnes už pro to není důvod, režie s uzavíráním smlouvy je řádově menší, než v minulosti, takže není problém uzavírat zvlášť smlouvu pro každé přehrání, pokud to tak bude autor a konzument chtít. Tu režii tak dramaticky snížily vámi nenáviděné počítačové technologie, ale vám to může být jedno, přehrávání vašich voskových válečků by se to nijak nedotklo.
Vy nemáte představu skoro o ničem.
nepřesvědčíte mě o opaku, i kdybyste se postavil na hlavu
T je právě váš problém, že ve věcech, kterým vůbec nerozumíte, máte nějaké své přesvědčení, které se bere neznámo odkud, a žádná fakta vás nepřesvědčí.
Za celou dobu jste nenapsal jednou věc, ve které by byl JavaScript v moderních prohlížečích nebezpečný.
Celá ta vaše argumentace nějakým přepínačem v Linuxu akorát potvrzuje to, že ten přepínač je k ničemu, respektive slouží jenom jako placebo pro lidi, kteří bezpečnosti fakticky vůbec nerozumí, ale mají pocit, že musí věci, kterým nerozumí, nějak nastavovat.
Lidé, kteří bezpečnosti rozumí, totiž vědí, že bezpečnost není něco, co můžete jednoduše zapnout nebo vypnout. Resp. v případech, kde je to takhle jednoduché, je ta bezpečnost rovnou zapnutá a není žádná možnost ji vypnout. Reálná bezpečnost se musí řešit případ od případu, musí se zkoumat pro a proti, různé možnosti útoku – a na základě toho a dalších znalostí se pak udělá nějaké bezpečností opatření.
Takže je zřejmé, že jeden velký knoflík „zapnout bezpečnost“ je k ničemu a jediná jeho funkce je, aby odlákal pozornost zmatených uživatelů, jako jste vy, od věcí, kde by mohli napáchat opravdové škody.
Vy totálně nepraktický vědatore, to je kontinuální zkušenost od roku 1986 až do teď rok 2024... Takže není Z roku 1986 ale OD roku 1986.
Netušil jsem, že to budu muset někdy psát ZROVNA VÁM, ale bohužel ta chvíle nastala.. Pochopil jste nebo vám to mám namalovat???
Kdyby to byla lež, postrádala by tato série článků jakýkoli smysl a pan Peterka by mohl psát něco jiného.
Nepostrádala. Ta séria článků ovšem nebyla určena laikům a už vůbec ne hlupákům.
A takové věci jako certifikát elektronického podpisu nebo razítka by nemusely existovat také, protože podle vás zřejmě nemají žádný význam.
Nevkládejte mi do úst něco, co jsem nikdy netvrdil.
Prostě elektronickým podpisům nerozumíte a navíc jste hlupák. To je vše, co k tomu můžete říci.
Ne, už proto, že výdrž DP je časově nepatrná.
Není.
Jenže ten podpis bude i na dokumentech, které má někdo zájem napadnout.
No a co? Tak ať ho napadne. Ať prokáže, že je možné vytvořit falešný podpis bez znalosti privátního klíče. To, že vyhraje u soudu, bude prkotina proti tomu, jako slávu získá ve světě kryptografie.
A tam je papír v trezoru, nebo u notáře, jednoznačnou výhodou.
Že je ten papír u notáře vám zaručuje (pokud to tak nasmlouváte) akorát to, že ten papír v nezměněné podobě existoval už v nějakém okamžiku v minulosti. To samé vám zaručí časové razítku u digitálního dokumentu. Pořád u toho papírového dokumentu budete muset sehnat podpisy, které prokazatelně patří dané osobě, ideálně z doby, ze kdy má pocházet ten podpis na předmětném papíře. Pořád potom potřebujete dobrozdání soudního znalce, který řekne, s jakou pravděpodobností se jedná o podpis dané osoby – a nikdy to nebude 100 %. Pořád potřebujete dalšího znalce, který prokáže, že se s obsahem toho dokumentu nemanipulovalo.
Zajímalo by mne, kolik máte papírových dokumentů uložených u notáře, u kterých protistrana ten dokument podepsala přímo před vámi. Aby se vám nestalo, že po dvaceti letech ten dokument vyzvednete od notáře a při zkoumání podpisu se ukáže, že byl vytištěn na inkoustové tiskárně.
Ano, spousta lidí dokumenty z DS konvertuje
Že je to spousta je jenom vaše ničím nepodložené tvrzení.
Celá druhá série článků pana Peterky (doufám, že to jméno nekomolím) je o naprosto šíleném sledu naprosto šílených úkonů, které mají digitálně podepsaný dokument udržet v platnosti. Přičemž ani to není zárukou, že v platnosti zůstane. A s neplatným dokumentem v ruce se sice mohu soudit o jeho platnosti, ale to je ovšem složitý a drahý proces s nejistým výsledkem.
Ne, není. Ten dokument je platný stále, dokud se neprokáže opak. Nesoudíte se o platnosti dokumentu, ale o jeho neplatnosti. Už jsem vám to vysvětloval asi stokrát. Proč se ztrapňujete blábolením o elektronickém podpisu, když nejste schopen pochopit ani takhle jednoduchou věc?
Knihy na papírech ze 17. století jsem už v ruce měl. Takže blábol.
A papyry z nevyloupených (nebo málo vyloupených) egyptských hrobek jsou staré tisíce let. Svitky od Mrtvého moře mají kolem 2000 let.
Ano, to, co píšete, je jeden blábol za druhým. Nechápete tak jednoduchou věc, jako to, že kniha na papírech ze 17. století nebo svitky od Mrtvého moře jsou zlomek toho, co se dochovalo, protože to mělo ideální podmínky. Drtivá většina písemných záznamů zanikla. Dneska máte úřední dokument vytištěný laserovou tiskárnou na chemicky běleném papíře. Viděl jsem tisky, které se z papíru oloupaly už po několika letech.
Pokud jsou ty hlíněné destičky vypáleny, a ne jen vysušeny sluncem, a nejsou mechanicky zničeny, vydrží opravdu tisíce let.
Jo, a které úřední dokumenty máte vytištěné na speciálním papíře speciálním tiskem, aby vydržely co nejdéle? Vždyť úřední dokumenty se tisknou laserovým nebo v lepším případě inkoustovým tiskem na běžný chemicky bělený kancelářský papír. O co nejnižší gramáži, aby to bylo co nejlevnější. Vy tu pořád argumentujete extrémními příklady, které měly ideální podmínky – a úplně ignorujete skutečnost, že ty vaše dokumenty jsou skoro to nejlevnější a nejméně kvalitní, co se dá sehnat. Levnější už je jenom termopapír pro účtenky.
U soudu můžete vyhrát i s absolutní pitomostí, rozporující základní přírodní zákony. Soud před pár lety konstatoval sebevraždu u muže, který si (podle soudu) nějak upevnil nůž na přepážku sklepní kóje, sedmkrát na něj nelehl zády, z toho třikrát zasáhl srdce, a pak ten nůž ještě než zemřel schoval tak dobře, že ho policie nebyla s to najít. A takovým soudům byste se svěřil?
Tak se přestěhujte na pustý ostrov.
V momentě, kdy propadne časové razítko na dokumentu, máte v ruce cosi méně než datovaný papír.
To je lež. Na papír si můžete napsat jaké datum chcete, nedokazuje to vůbec nic.
Bylo to konstatováno v diskusi pod články pan Peterky.
To, že své bludy píšete do různých diskusí, dokazuje akorát to, že se nejste schopný poučit. Nic jiného.
Kdyby tomu tak bylo, byly by články pana Peterky zcela zbytečné.
Ono to tak je. Občanský zákoník, § 565–§ 569.
Buďte ujištěn, že z toho 17. století by se o moc větší procento nosičů dat nezachovalo.
By? Za jakých okolností? Prostě se zachoval jen zlomek, který měl to štěstí, že měl ideální podmínky jak z hlediska vzniku (správné materiály a postupy tvorby) tak z hlediska uchování.
A tisk inkoustem na obyčejném papíře vydrží při uskladnění srovnatelnou dobu. O tisku z jehličkové tiskárny ani nemluvě.
Já jsem psal o laserovém a inkoustovém tisku úředních dokumentů. Vy píšete o inkoustovém a jehličkovém tisku. Buď nechápete rozdíl mezi jehličkovým a laserovým tiskem, nebo demagogicky píšete o něčem jiném, než o čem je řeč.
Rozhodně je lepší a perspektivnější investovat do speciálních papírů a speciálních tiskových prostředků než do něčeho tak nespolehlivého a efemérního jako je elektronický podpis.
Takže vy chodíte na úřad se svou vlastní tiskárnou a svým vlastním papírem, a chcete po nich, aby vám úřední dokumenty tiskly vašimi prostředky? Nechtěl byste s sebou někdy vzít televizní štáb? Myslím, že by se to mohlo vysílat jako zábavný silvestrovský program.
MMCH, v archivu po předcích mám úřední papíry z raných 50. let (tedy cca 70 let staré) a jsou naprosto perfektně čitelné.
Jo, a jsou tištěné laserovou tiskárnou na moderní kancelářský papír.
A bez problémů bych jimi i dnes prokázal, že strýc a teta darovali svůj Němci "vybydlený" dům v Ústí nad Labem Národnímu výboru ke stržení, i se stavební parcelou (takže tím padl požadavek hradit náklady na to stržení).
Co kdyby někdo zpochybnil podpisy? Jak byste dokazoval jejich platnost?
S autorem se domluvit nemohu, protože mezi ním a mnou stojí parazit - držitel autorských práv.
Soudruhu, pokud někdo stojí mezi vámi a autorem, tak dotyčného prostě obejděte. Pravděpodobně pak zjistíte, že se autor nechce bavit s každým tydýtem a proto se nechal zastupovat.
To je jednodušší platit roční poplatek ve veřejné knihovně. MMCH instituce, která je solí v očích držitelů autorských práv.
No tak plaťte poplatek knihovně. Jenom to potvrzuje, že současné autorské právo poskytuje spoustu možností, jak autorská díla užívat. Knihovny jsou drtivé většině držitelů autorských práv fakt jedno.
Rád bych, ale není to technicky možné, resp. většinou ne.
Technicky je to možné vždy. Že někdy autor tuto volbu nenabízí? No, to je jeho volba. Asi ví proč – možná proto, že nechce řešit Datoid a soudit se s ním.
Obávám, se, že Severní Koreji spíš odpovídá situace, kdy se "autorských práv" zmocňují různé parazitické organizace a blokují možnost přímých ekonomických vztahů mezi tvůrci a konzumenty děl. Což nemá s tržní ekonomikou naprosto nic společného.
Jak zhruba si to zmocňování představujete? Prazaitická organizace drží autora ve sklepě a s pistolí u hlavy ho nutí tvořit?
Problém je v tom, že se dílo automaticky stává, i proti vůli autora, majetkem "držitelů autorských práv". Je lhostejné, zda to nazveme komunismem nebo fašismem, ale demokracie a tržní ekonomika tohle nejsou určitě.
Já bych se nebál nazvat to pravým jménem: „další z bludů A. S. Pergilla“. Dobře, dělám si čárku, že autorskému právu rozumíte stejně, jako elektronickým podpisům, kyberbezpečnosti, programování, vědě, digitalizaci, očkování a mnoha dalším věcem, tedy zhruba na úrovni: „Cože?! Jak jste sakra na takovou pitomost přišel?“
Shodnu se s ním v tom smyslu, že fakta, která uvádí, nijak nerozporuji.
Také je nijak nechápete.
Shodnu se s ním v tom smyslu, že fakta, která uvádí, nijak nerozporuji.
Nejsem. To jenom vy vůbec netušíte, co je elektronický podpis a jakou roli v něm hraje certifikát pro elektronický podpis.
29. 6. 2024, 15:04 editováno autorem komentáře
Ne. Znamená to, že bezcennou technologii, jejíž produkty jsou snadno zpochybnitelné, prostě odmítám používat.
Až vás soud odsoudí, nebude se ptát, jestli jeho rozsudek považujete za snadno zpochybnitelný. A až vás vsadí do vězení, můžete si tam řvát jak chcete, že rozhodnutí soudu o trestu vězení odmítáte používat. Ale nikoho to zajímat nebude.
Je zajímavé, že onehdy mi na poště vytiskli dokument na normální papír jehličkovou tiskárnou. Šlo konkrétně o potvrzení o zaplacení dálniční známky.
Tak si ten úřední dokument potvrzující zaplacení dálniční známky hlavně nezapomeňte pečlivě archivovat padesát let.
Ne, chci po státu, který si ostatně platím, aby nepoužíval bezcenné shit technologie, jaké popisujete, ale technologie, jejichž výsledek vydrží alepoň desítky let.
Já ale žádné takové technologie nepopisuju.
Na to stačí tiskárna BT 100, ještě ji mám na půdě schovanou.
Jo, z té by byly na úřadech nadšení. Ta rychlost, to pohodlí používání. Z vás si ani nejde dělat legraci, vy jste karikatura sama o sobě.
Že by na základě jiných jimi podepisovaných dokumentů (léta dělali úřední překladatele z němčiny do češtiny)?
Ty byste sehnal kde?
A od toho by se jistě řada mustrů našla.
Jo jo, ty by našel bájný pan By Se.
V situaci, kdy toho parazita mezi mnou a autorem ze zákona obejít nemohu ...
Což ovšem není případ na planetě Zemi, soudruhu.
Autorské právo spoustu věcí neumožňuje.
Umožňuje vše potřebné. Akorát, jak jsem psal, by stálo za zrušení užití pro osobní potřebu, protože je to dnes už zbytečné a zbytečně to zvyšuje režii s autorskými poplatky.
V podstatě kopíruje stav před internetem a nástupem digitálních technologií.
Ano, ale ono to vyhovuje i těm moderním technologiím. Až na to užití pro osobní potřebu.
Mimochodem, nebyl jste včera moc dlouho na sluníčku? Najednou píšete, jako by internet a digitální technologie přinesly něco dobrého. Vždyť podle vás je to největší zlo pod sluncem.
A bude nutno najít nový model distribuce autorských děl a placení za ně (?film jako shareware, např.?).
Jediné, co reálně brání zkoušení nových modelů, je pirátství. Podle autorského zákona můžete dělat cokoli, co vás napadne – akorát je v praxi obava, že se to nevyplatí, protože vám vzápětí to dílo někdo upirátí. Proto autoři volí distribuci přes ditributory, kteří se umí pirátství aspoň částečně bránit. Přidaná hodnota distributorů je tedy ochrana proti pirátům.
V případě hudby vás OSA podle práva inkasuje za veřejnou produkci (nebo distribuci na nosičích) i vaší vlastní tvorby.
Ano, opakuji po třetí, užití pro osobní potřebu a s tím související instituty jako povinné platby autorským svazům jsou reliktem minulosti.
Jasně jste napsal, zcela jasne a určitě
"Obávám se, že zkušenost s pohyblivými obrázky z roku 1986 má nulovou relevanci..."
Rozdíl mezi jednorázovou zkušeností (z roku 1986) a kontinuální (1986 - 2024) doufám poznáte? A nebo je to provozní slepota?, Ta se samozřejmě dostavit může. O tom není vůbec žádného sporu...
Rozsudek zpochybnitelný není, protože existuje v papírové podobě. A mě nebo mému advokátovi dojde papír, na jehož základě se případně píše (papírové) odvolání, nebo oznámení o přijetí rozsudku.
Bláboly. Vašemu advokátovi nedojde papír, ale datová zpráva.
Stačí, když mi to potvrzení o zaplacení dálniční známky vydrží rok, což by digitální a e-podepsaný dokument vydržet nemusel.
Pokud nesmažete všechny kopie toho elektronického dokumentu, vydrží vám spoustu let.
Cokoli, co nevydrží tolik, jako orazítkovaný a podepsaný papír (tedy horní desítky let minimálně) bez jakékoli další manipulace, je prostě shit.
Např. v kauze Čapí hnízdo není jasná pravost podpisů už po pár letech. A fakticky není jasná už po pár minutách. Budu v jedné místnosti, tam podepíšu nějaký papír, vy to neuvidíte, protože budete stát za dveřmi. Já odejdu, vy přijdete a podíváte se na ten papír. Jak zjistíte, jestli jsem ho podepsal já? No, nijak.
Pochopitelně, jsou i jehličkové tiskárny, píšící rychlostí srovnatelnou s inkoustem nebo laserem, a jejich provoz je výrazně levnější, takže na řadě úřadů je proto mají.
Jehličkové tiskárny jsou pomalejší, pokud netisknete více kopií průpisem. Docela dlouho je používaly třeba finanční úřady (ale hlavně kvůli velkým reportům), ale i tam už jsou minulostí. Na poště se drží kvůli nutnosti tisknout na kde co.
Pokud je archiv digitalizovaný, tak i docela rychle a pohodlně najít jednací čísla příslušných soudních spisů.
To není možné, vždyť veškerá digitalizace je podle vás největší zlo.
Kdyby se ty dokumenty musely od těch 50. let udržovat postupy, které popisuje pan Peterka, vyžadovalo by to desítky pracovníků na plný úvazek, kteří by nedělali nic jiného.
Nevyžadovalo. Časové razítko zvládne přidat automat bez zásahu člověka. Proč máte pořád potřebu psát blbosti o něčem, čemu vůbec nerozumíte?
Pokud ano (pouze digitální archivace), bude třeba to soudům zakázat.
Naštěstí vy o tom rozhodovat nebudete.
Riziko padělání nebo totální ztráty dat je příliš vysoké.
Tvrdí někdo, kdo o tom neví absolutně nic. Takže relevance vašeho tvrzení je nulová.
Což je případ současné ČR a patrně i EU.
Není.
Pokud by existovala možnost poslat autorovi za soubor stažený z ulozto nějakou rozumnou částku (např. cena DVD ve výprodeji mínus cena média; případně redukovaná o nižší kvalitu staženého souboru oproti DVD), neměl bych problém to autorovi poslat.
Ta možnost existuje. Zákon ničemu takovému nebrání. Autoři to nepoužívají jenom proto, že kdyby to dali jen do podmínek stažení (tj. nebylo by stažení technicky podmíněné platbou), většina lidí nic platit nebude.
Ne držiteli autorských práv, ale autorovi.
To je ale volba autora, zda si majetková práva ponechá, nebo zda poskytne výhradní licenci někomu jinému. Opět, zákon umožňuje obě možnosti, je to jen na autorovi.
A autor by na tom, obávám se, ještě dost vydělal, protože z prodaného DVD dostane podstatně méně.
Autoři nejsou blbí, aby dělali něco, co je pro ně nevýhodné. Autoři prodávají přes distributory proto, že pro ně distributoři zařídí spoustu věcí, které by jinak musel zařizovat a platit autor.
A zřejmě někam tímto směrem se bude vývoj ubírat, po eliminaci parazitní třídy "držitelů autorských práv".
O tom vy naštěstí nerozhodujete, soudruhu.
A té nové kvalitě je třeba autorské právo přizpůsobit.
Není, s výjimkou užití pro osobní potřebu je autorské právo perfektně použitelné – ostatně vy jste nenapsal nic, čemu by autorské právo bránilo.
Většinou jinou možnost nemají.
To je lež. A vy to moc dobře víte, protože nevíte o ničem, co by k tomu autory nutilo. ALe přesto tu lež napíšete.
MMCH, pokud bude dílo shareware nebo pod podobnou licencí, nic mi nebrání je autorovi zaplatit, byť by bylo "upirátěné".
ANo, ale autorům nic nebrání takhle díla vydávat. Ale asi to dělat nechtějí, protože jsou přesvědčeni, že by tak vydělali méně.
Míjíte se s kauzami, které jsem uvedl.
Nemíjím.
Ano, digitální podpis jsou jen jedničky a nuly, které bude vždy snadnější zfalšovat než materiální artefakt.
Vy jste takový hlupák, že vám ani nedochází, že se ke své hlouposti takovýmito komentáři dobrovolně přiznáváte před celým světem.
Já se s panem Peterkou shodnu na úrovni faktů
Nechápu, kde vůbec berete tu drzost. Ne, vy se na úrovni faktů s panem Peterkou fakt neshodnete, vaše znalost faktů je nulová.
Pokud tvrdíte, že e-podpis má platnost i po propadnutí certifikátu, tak to zcela jistě znamená, že ten certifikát je zbytečný.
Nikoli. Znamená to jenom že jste takový hlupák, že pořád dokola melete nesmysly o věcech, kterým vůbec nerozumíte.
nedivte se, pokud ve volbách podpořím některou ze stran, které jinou než papírovou agendu omezí nebo zruší.
Za prvé to žádná strana neudělá, protože na to nikdy nebude mít dostatečné množství poslanců. Za druhé, já se vůbec nedivím tomu, že jako hlupák podporujete jiné hlupáky.
Takových keců a nenapadne vás, že by někdo ten falešný vlastnoruční podpis vyrobil už v době, kdy by ten podpis měl vzniknout, ne až někdy dodatečně.
Existuje v papírové podobě a v té se i uchovává u soudu.
Nemusí existovat v papírové podobě a jestli a myslím, že soudy (alespoň některé) už uchovávají rozhodnutí jen digitálně.
Znalec zcela jistě pozná pravost podpisu na papíře.
Proč teda nějakého takového znalce nevyužívají soudy a místo toho využívají znalce, kteří řeknou, že je to podpis dotyčného třeba s pravděpodobností 80 %?
Jehličkové tiskárny na úřadech jsou, a tudíž není problém požadovat, aby se jimi tiskly dokumenty, co mají nějakou dobu vydržet.
Na většině úřadů (možná už na všech) nejsou. Požadovat nic takového nemůžete, nemá to oporu v zákoně.
Jsem hluboce přesvědčen, že za cca 70 let by minimálně jednou (ale spíš vícekrát) by došlo k předčasnému projití certifikátu nebo kompromitaci certifikační autority.
K čemu je vaše hluboké přesvědčení v oblasti, o které absolutně nic nevíte? To je jako kdybych já psal, že jsem hluboce přesvědčen o něčem ve fungování trávicí soustavy pidláka povidlového.
Ano, ale hrubou silou, ne nějakým "prolamujícím algoritmem".
Všichni už tu dávno víme, že o kryptografii nevíte vůbec nic. Nemusíte to dokazovat každým dalším komentářem.
Ty stroje jsou, pochopitelně, detekovatelné,
Pochopitelně nejsou. Protože jediná vazba, která je mezi podepisujícím a vlastnoručním podpisem, je přes hrot tužky, kterou se dotyčný podepisuje. Přičemž to popisují pouhé čtyři veličiny a jejich změny v čase – souřadnice (x a y) hrotu tužky na papíře, náklon tužky a tlak. Když popíšete vývoj těchto čtyř veličin v čase a napodobíte ho (což je dneska možné a není to ani moc drahé), nemáte žádnou šanci zjistit, že to pero neměl v ruce ten, o jehož podpis se jedná, ale stroj.
Pokud to někdo udělá, bude zatraceně zticha. A kdokoli z nějakých speciálních služeb, kdo s tou informací přijde do kontaktu, taky. Jinak si jednoho dne sáhne na kliku, pomatlanou novičokem či jinou podobnou látkou.
Jasně, sám jeden člověk udělá naprostý průlom v matematice, nejlépe za víkend. Kdy se něco takového v posledních sto letech stalo? A pak to budou izraelské a americké tajné služby držet v tajnosti a použijí to jenom při jediné speciální operaci, při které vám vydají falešné stavební povolení.
Ano, ale zatím máme papíry, které vydržely někdy od 16. století, ale nosiče dat, které by takto vydržely, nikoli.
Což je ovšem falešné dilema, protože digitální dokumenty můžete libovolně kopírovat, takže nejsou vázány na jeden nosič dat.
Pokud by závěť zfalšoval notář, mohl by zfalšovat i elektronický podpis.
Nemohl. Mohl by zfalšovat notářsky ověřený elektronický podpis, ale váš osobní elektronický podpis zfalšovat nemůže.
To je totiž jedna z mnoha výhod elektronických podpisů. Certifikační autorita sice teoreticky může vydat falešný certifikát – ale až se na to přijde, pořád dokážete u každého jednotlivého podpisu rozpoznat, zda byl podepsán tím pravým nebo tím falešným certifikátem.
Obávám se, že pro dlouhodobé uložení papír pořád vede.
Papír může shořet, rozmočit se, rozpadnout se na prach, mohou ho sežrat myši či moli… Naproti tomu elektronický dokument můžete mít v tolika kopiích, v kolika jen chcete.
Ovšem v momentě, kdy má někdo heslo a klíč (ať už se k nim dostal jakkoli), nemáte šanci jím vytvořený dokument zpochybnit.
Jenže uchovat to heslo a klíč v tajnosti je neskonale jednodušší, než uchovat v tajnosti vlastnoruční podpis. Ten totiž prozradíte pokaždé, když něco podepíšete.
Tak smele s tim kopirovanim do toho... :D Vy fakt nevite, jak tyhle veci funguji, jake maji vlastnosti - zato se nutkave potrebujete vyjadrovat k vecem, kterym proste a jednoduse nerozumite. Takovej typickej ceskej hospodskej fusar :-)
Fikce pravosti se u papirovych dokumentu pouziva zrovnatak casto. A fakt tam nikdo bezne nezkouma nejake stopy DNA. Ze neco teoreticky jde neznamena, ze se to v praxi realne pouzije na vsechny myslitelne situace.
Ze je neco teoreticky mozne neznamena, ze se to ve vsech situacich bezne pouziva pro verifikaci pravosti. Vase predstava o tom, ze se kvuli kazdemu prdu testuje kazdy list papiru na DNA je smesna... na to ani nejsou kapacity ;-)
Takže vedle sebe budou existovat dva dokumenty, s pravým a zfalšovaným podpisem?
to se stává.
K tomu digitálnímu podpisu - jeho bezpečnost vychází z fikce, "že nedokážete spočítat data..."
Nikoli. Vyhází z přesného matematického výpočtu, jak málo pravděpodobné je, že ta data dokážete spočítat.
Proto také 15 let starý digi podpis, pokud nebyl X krát časově přerazítkován, přebalen a znovu podepsán (atd.) už není věrohodný, protože jeho data už spočítat lze.
Nelze. Ne tak, aby se to na dokumentu nepoznalo. Pokud ten dokument má i časové razítko (státní správa má povinnost dokumenty opatřovat časovým razítkem), nelze ho současnými prostředky zfalšovat.
A proto každý rozumný člověk zůstane u toho papíru, jehož věrohodnost bude po těch 15 letech vyšší, raději zůstává.
Ten papír je nevěrohodný už 10 vteřin po podepsání.
Asi to zkopírovat jde, jinak by to ani nešlo vyrobit.
Blbost. Vás šlo také vyrobit, ale zkopírovat vás nelze.
Ne, je to Damoklův meč nad padělateli.
Tak určitě. Kdy byl při posuzování pravosti podpisu použit DNA test? Kdybyste měl alespoň nějaké stopy inteligence, napadlo by vás, že dostat na papír DNA toho, jehož podpis tam budu chtít, je poměrně jednoduché. Asi bych se ani neobtěžoval dostávat ho tam předem. Prostě bych tu třeba falešnou smlouvu dotyčnému dal do ruky, ať se na to podívá, že to podepsal a teď to neplní. A DNA by bylo na místě.
Jestliže odborník - matematik napíše, že nebyl podán důkaz, že je uvedený typ šifrování neprolomitelný nějakým dosud neznámým algoritmem, tak mu věřím i přesto, že bych příslušné vzorečky, jimiž argumentuje, držel s 50% pravděpodobností vzhůru nohama.
No a co? Stejně tak nebyl podán důkaz, že vlastnoruční podpisy nelze falšovat nějakým dosud neznámým způsobem. Akorát u vlastnoručních podpisů se pravděpodobnost, že je podpis zfalšován, uvádí v desítkách procent, zatímco u digitálních podpisů se a pravděpodobnost uvádí tak, kolik nul je za desetinou čárkou, než se tam objeví nějaká jiná číslice. A ten počet nul není malé číslo.
Tužka se pro svou smazatelnost neužívala. Za první republiky, přes protektorát a snad ještě nějaký čas po válce existovaly "ředitelské tužky", které měly "tuhu" podélně složenou z velkého množství pastelkových náplní různé barvy. Přístup k nim byl omezený, jako např. za komunistů přístup k cyklostylovým blanám. Zfalšovat podpis "ředitelskou tužkou" bylo velmi nesnadné. Dokonce i s ní, protože bylo možno porovnat s dokumenty podepsanými před a po, zda byla tužka inkriminovaného podpisu stejně "opsaná".
Zase celý odstavec absolutně off-topic.
Asi by pouhý podpis nestačil, musel byste mít záznam pohybů jeho ruky. Dosti podrobný.
Víte, jak se ten záznam jmenuje? Vlastnoruční podpis. Najdete ho na každém dokumentu podepsaném dotyčnou osobou.
Budete se divit, ale tajné služby tu nejsou od toho, aby falšovaly moje maturitní vysvědčení
No to se fakt divím. Z vašich komentářů totiž plyne, že jsou.
Pokud jsou tajné služby tím jediným, kdo má backdoors
Což ovšem ty tajné služby nemůžou vědět.
Na "podpis" inkoustovou tiskárnou stačí lupa.
Stačí. Ale nikdo s ní podpisy nezkoumá.
U digi podpisu taky nezjišťujete, zda byl podepsán originálním nebo ukradeným klíčem.
To dělají programy automaticky.
Obávám se, že rozdíl mezi lidskou a mechanickou paží, potažmo plotterem, se pozná.
No jo, ty vaše obavy založené na tom, že vůbec netušíte, o čem je řeč. To známe.
A rozdíl mezi starším a novějším papírem má význam, pokud je falšován X let starý dokument a papír z té doby už není k sehnání (zase bych nepodceňoval tajné služby, ale Franta Padělatel papír z roku 1970 asi nesežene).
Když vy se pořád upínáte k tomu falšování starých dokumentů a vůbec nepočítáte s tím, že by se ten podpis zfalšoval v době, kdy měl vzniknout.
Vzpomeňte třeba na kauzu Čapí hnízdo. Proč tam nebyl uplatněn žádný z vašich postupů a skončilo to tak, že nelze jednoznačně určit, kdo dokumenty podepsal?
A kde berete jistotu, ze nekde ve sklade se nevali tricet let stary balik papiru? ;-) Na ktery proste nikdo nechce sahnout, protoze pouzit ho v modernich tiskarnach je spise za trest (droli se to atd a rozumne pouziti skoncilo s cyklostylem). Jen tak mimochodem, ja treba posledni balik papiru kupoval v roce 2018 a vystacim s nim jeste dnes. Proste mi nedosel. Toliko k "nedostupnosti" starsiho papiru... :-)
Takze pokud nechame lezet papir nekde na svetle, pak muzeme povazovat i ten papir za kompromitovany :-)
Reditelska tuzka bylo klasicke reseni z kategorie security through obscurity. Stejne jako kulata razitka. A historie mnohokrat prokazala, ze takova reseni proste v praxi dlouhodobe nefunguji.
No jo, jenže vy nevíte, co CA dělá.
Ale daleko horší to budete mít s vlastnoručním podpisem. Jakmile se jednou objeví váš falešný vlastnoruční podpis, je nutné brát jako zkompromitované vše, co jste kdy podepsal a podepíšete. Vpodstatě vás objevení vašeho zfalšovaného podpisu zbavuje svéprávnosti. Tak jste to myslel, že?
Problém vidím v tom, že u ručního podpisu se s možností zfalšování běžně počítá a je k němu tak i přistupováno, digi podpis se tváří jako cosi supernezfalšovatelného, což je potenciálně daleko větší průšvih.
A, tak už jste otočil. Ve skutečnosti se se zfalšovatelností vlastnoručního podpisu zas tak moc nepočítá, pouze v těch nejvážnějších případech.
K elektronickému podpisu se přistupuje tak, že je řádově bezpečnější, než vlastnoruční podpis – což odpovídá realitě.
Z vlastnoručního podpisu pohyb ruky zpětně nevyčtete
Taky to není potřeba, je potřeba jenom vytvořit něco, co bude na papíře vypadat stejně.
Ad tajné služby - nevíme, co všechno mají, protože jsou tajné. Dozvíme se to až v případě hodně velkého průšvihu.
Ale to, že zfalšují vaše maturitní vysvědčení, je takřka jisté, že.
Jak byste dostával na papír DNA již zemřelého člověka? Jak byste jí vyrobil věrohodný otisk ruky?
Pořád ještě jste nepochopil, že je možné podpis zfalšovat přímo v době, kdy měl vzniknout. Třeba jako v případě Čapí hnízdo.
Jistěže zkoumá.
Nezkoumá. Kdy vy jste naposledy ověřoval pravost podpisu s lupou? Nikdy, že?
A jak to poznají v situaci, kdy CA pošle jeden a ten samý klíč jednak vám, jednak padělateli?
CA žádný klíč nikam neposílá. Už jste tu napsal asi padesát různých nesmyslů o fungování elektronického podpisu, pokaždé vám já nebo Danny nebo někdo jiný napíšeme, že to není pravda – a vy píšete další a další nesmysly. Jak byste nazval člověka, který ví, že něčemu nerozumí, ale místo aby si to dostudoval, nebo aspoň mlčel, pořád dál trvá na těch nesmyslech?
O výtvarném umění ledacos vím.
Tváříte se, že ledacos víte o elektronickém podpisu, přičemž reálně jsou vaše znalosti málem záporné. Takže vaše hodnocení toho, že o něčem ledacos víte, má nulovou hodnotu.
Ten plotterem vyrobený podpis by vyčníval jak bankovka obkreslená pastelkami.
Ve skutečnosti se to běžně používá, stroje na podepisování si můžete bez problémů vygooglit.
V historii padělatelství se s tím druhým setkáte opravdu jen výjimečně
To je jen zdání, které plyne z toho, že ty historické případy jsou zajímavé a tak se o nich dozvíte. Jinak je mnohonásobně častější, že někdo někoho podepíše hned. Manžel podepíše manželku nebo opačně, aby se něco nezdržovalo, v kolektivním orgánu někdo (s jeho souhlasem) podepíše někoho, kdo zrovna není přítomen, atd.
Začaly prázdniny. On nemůže žvatlat po svém způsobu před studentiky, kteří jsou stopro rádi že ho mají z krku, někteří už na furt.
Abych to upřesnil, zkouškové období je většinou v červnu, ti, co neuspějí, nebo to nestihnou, pak jsou zkoušeni až v září.
Nicméně červenec a srpen jsou časem, kdy se dají dělat větší pokusy, na které by v průběhu školního roku nebyl čas a někdy ani volné místnosti nebo přístroje.
Chtěl jsem jen upozornit, že akademický rok není časově shodný s nižšími stupni vzdělávání.
To, zda něčemu rozumím, nebo ne, nejste s to posoudit. Důležité je, že mám velmi široké znalosti mnoha oborů a dokážu je vzájemně konfrontovat a kombinovat.
Bude se to lišit , např. jako hra na klavír umělcem od hry automatického klavíru.
Je to napodobenina ... Jenže pokud bude konfrontována s podepsaným, prohlásí ji za svůj podpis a hotovo.
Nicméně utíkáte od tématu. Tématem je "předběžné" zavření přístupu k jakýmsi datovým úložištím, navíc jen některými zprostředkovateli přístupu na internet (motivace jít k někomu jinému?) a obejitelná přes zahraniční proxy.
Která nadělala víc škody než užitku.
A za hlavní problém ovšem považuji, že autorský zákon, který tak usilovně hájíte, je v principu špatný, protože je v rozporu s většinovou morálkou. A je v rozporu i s vrozeným přístupem lidí k umění.
Z toho totiž plynou "krizové jevy", jako jsou všeobecně využívaná úložiště "nelegálních" souborů. A pokud nedojde k nápravě v této oblasti, situace se nezlepší, pouze bude probíhat jakýsi boj mezi blokovateli a vystavovateli, v němž paradoxně nejvíc budou biti majitelé legálních souborů (jak je tomu i nyní).
To, zda něčemu rozumím, nebo ne, nejste s to posoudit. Důležité je, že mám velmi široké znalosti mnoha oborů a dokážu je vzájemně konfrontovat a kombinovat.
To si teda pište, že na základě toho, co tady píšete, jsem schopen posoudit, že nerozumíte vůbec ničemu z toho, o čem se tu vyjadřujete. A nedokážete posoudit ani to, zda nějaké znalosti máte nebo nemáte – takže ani té vaší drué větě se nedá věřit.
Bude se to lišit , např. jako hra na klavír umělcem od hry automatického klavíru.
Nebude se to lišit tak, aby to šlo z podpisu poznat.
Je to napodobenina ... Jenže pokud bude konfrontována s podepsaným, prohlásí ji za svůj podpis a hotovo.
A pak tento domněle pravý podpis použijete pro porovnání s jiným podpisem, u něhož pravost potřebujete určit.
Nicméně utíkáte od tématu. Tématem je "předběžné" zavření přístupu k jakýmsi datovým úložištím, navíc jen některými zprostředkovateli přístupu na internet (motivace jít k někomu jinému?) a obejitelná přes zahraniční proxy.
Tak to je gól! Takže už jste pochopil, že vaše bláboly o podpisech nijak nesouvisí s realitou (ale do příští diskuse to zapomenete), potřebujete se od tohoto tématu dostat pryč, tak jste si vzpomněl, že téma článku je vlastně o něčem úplně jiném. Od tématu jste utekl vy, a ještě máte tu drzost z toho obviňovat jiné?
Která nadělala víc škody než užitku.
To je jen vaše ničím nepodložené tvrzení.
A za hlavní problém ovšem považuji, že autorský zákon, který tak usilovně hájíte, je v principu špatný, protože je v rozporu s většinovou morálkou.
To záleží jenom na tom, jak se lidí zeptáte. Když se jich zeptáte, jestli mají za svou práci dostávat odměnu, rázem budou pro principy, na kterých stojí autorské právo.
A je v rozporu i s vrozeným přístupem lidí k umění.
Je otázka, zda vůbec něco jako vrozený přístup lidí k umění existuje, a jak silný je v porovnání s naučenými přístupy. Navíc autorská díla nejsou zdaleka jen umění. A hlavně velmi silný přístup lidí je takový, že když někdo udělá nějakou práci, má nárok – on a nikdo jiný – na plody takové práce.
nejvíc budou biti majitelé legálních souborů (jak je tomu i nyní).
Majitelé legálních souborů nemají problém používat takové způsoby šíření, které nejsou zaměřené na šíření nelegálních děl.
Vy se tu pořád tváříte, jací chudáci jsou provozovatelé souborových úložišť. Jenže souborových úložišť je spousta, a pouze malá část z nich je zaměřena primárně na šířen nelegálních děl – mají pro to navržeé funkce i obchodní model. A pouze tahle úložiště mají problémy.
Široký záběr znalostí mj. znamená, že si nepamatuji zdroje toho či onoho faktu, jako si nepamatuji např. přesné citace školních učebnic.
Znalec (dtto výtvarník) by takovou věc poznal právě pro její "strojovost". I to, že je každý podpis identický, by bylo příznakem, že to není vlastnoruční podpis.
V tomto konkrétním případě to pravda je; šlo pouze o to, že spolupodepisující se osoba byla nikoli svou vinou fyzicky nedostupná a k datu a hodině odeslání formuláře (který už je dávno skartován) se nemohla dostavit.
"Škodu to neudělalo žádnou"
Na těchto webech byla i zcela legální data, jejichž znepřístupněním škoda řadě lidí vznikla. Někdy jednoznačně spočítatelná (příklady tu v diskusi padly), někdy problematičtěji odhadnutelná. K tomu druhému - např paní Neomillnerová měla na ulozto (takže možná i na těch dalších webech) ukázky některých svých knížek s odkazem, kde se dají koupit celé.
"Navíc o tom většina lidí ani neví."
Na to bych nespoléhal.
Asi to vrozené je, protože ani malé děti nemusíte k estetice cíleně vychovávat.
Je zajímavé, že v článku o těchto nálezech autoři recentní hlavonožce nezmiňovali, maximálně v tom smyslu, že se u jejich "doupat" (pokud nějaká mají) nacházejí neuspořádané zbytky kořisti.
"úložiště jako zdroj legálních dat"
Obávám se, že tohle nejste kompetentní posoudit.
Pokud bych tam umístil legální verzi některé své knihy (jak jsem o tom psal), byl bych dohledatelný podle, autora i názvu díla a zobrazoval bych se automaticky komukoli, kdo zadal příslušné klíčové slovo. A byl to web s mnoha návštěvníky.
Např. bezvydavatele doporučují svým autorům, aby vytvořili každé své knize účet na Facebooku, což je jednak pracnější, jednak se to míjí s těmi, kteří FB z některého z mnoha validních důvodů odmítají používat.
"Vy si se svými díly dělejte, co chcete."
Nepochopil jste pointu. MMCH, za digitalizaci vlastního díla bych asi dal víc, než kolik činí podíl honoráře z jedné knihy.
Stažení díla pro vlastní potřebu je i podle AZ legální. Navíc jsem ta díla, dokonce ještě za autorova života, řádně koupil.
AZ se v řadě případů staví proti autorům na stranu "držitelů autorských práv". Viz příklady, které jsem tu citoval, jako např. kasírování autorů za interpretaci vlastní tvorby, kasírování za zpěv lidových písniček u táboráku apod. Dost nesmyslná je také doba "držení" autorských práv (v porovnání třeba s patenty).
To, že se vaše názory s mými liší, je často tím, že nemáte tak široký záběr vzdělání a erudice.
Jsem přesvědčen, že většina lidí s výtvarnou erudicí by podpis strojem poznala a znalec grafolog patrně také.
"A pak tento domněle pravý..."
Řekněme, že u dokumentů, které byly takto podepsány, toto riziko nehrozilo.
Ano, toto opatření (blokáda webů) nadělalo spíš škodu než užitek. A, mj., dále zdiskreditovalo "ochranu autorských práv" (ne, že by další porce diskreditace na tomto poli byla vůbec potřebná).
Jenže odměna autorovi s ochranou autorských práv nijak nesouvisí, už proto, že peníze dostávají "ochránci autorských práv" a nikoli autoři. Takže otázka, jakou naznačujete, je spíš zavádějící.
"Vrozený smysl pro umění"
Asi existuje, jinak bychom se s uměním nesetkávali od pravěku do současnosti a prakticky u všech etnik (něco málo výjimek existuje, ale ty jsou zdůvodnitelné hlavně jejich velmi ubohými materiálními poměry). Dokonce naši bratranci, šimpanzové, jsou ochotni cestovat desítky km za účelem sledování odblesků za mořem zapadajícího slunce (popsali etologové). A na dně prvohorních moří byly nalezeny bezúčelně, leč s patrným výtvarným záměrem uspořádané obratle ryb a mušle. Předpokládá se, že je to dílo nějakého hlavonožce, který "rozum bral", leč vyhynul. Jinak mohla být Země planetou inteligentních hlavonožců. Pokud bychom uvedené příklady zohlednili, zdá se být umění vlastní alespoň části rozumově pokročilých tvorů, možná smysl pro ně dokonce předchází sapientaci.
Jenže ona úložiště jsou současně i nejlepším prostředkem pro šíření legálních děl (právě pro onen servis, kterému klnete), protože když vystavím dílo (nebo jeho ukázky s odkazem, kde se dá koupit a za kolik - takové soubory na ulozto také byly) někde jinde, dostane se k němu daleko menší počet lidí.
A možná ještě něco: Svůj první román jsem napsal na psacím stroji a ke konci nad tím krákal jak krkavec pana E. A. Poe: "Never more!" Když jsem připravoval druhé vydání, stáhl jsem si pirátskou kopii z ulozto, tu jsem opravil (bylo tam chyb a překlepů asi stejně, jako v každém e-booku), a dopsal těch cca 25 - 30 procent textu, který je v tom druhém vydání navíc. Rozhodně to bylo pro mě docela příjemné ušetření si práce. A narazil jsem na blog jednoho kolegy, který využil pirátskou kopii svého díla podobně.
A kdysi jsem odtamtud stáhl Součkova Tušení a byl jsem příjemně překvapen tím, že to vystavovatel doplnil o bohatý poznámkový aparát a další pomocné texty (i nějaké obrázky), takže to celé oproti původním vydáním poskočilo kvalitativně nahoru (což je +- onen efekt, jaký můžeme pozorovat u vývoje lidové slovesnosti).
A IMHO autorský zákon by neměl takovéto aktivity blokovat, jinak páše jednoznačně zlo.
Fakta, na rozdíl od vás, zpravidla znám, zejména pokud jsou obecnějšího charakteru. To akorát vy opakovaně v diskusích frfláte, že ten či onen jejich zdroj vám nesedí.
Strojovost.
Vemte si čtverec nakreslený malířem versus vytištěný po narýsování v nějakém grafickém programu.
V diskusi zde byly příklady lidí, kterým to způsobilo škody, a byly i uvedeny důvody, proč ta úložiště používali.
Ale nikdo např. nevychovává ty šimpanze.
Opravdu nejste schopen posoudit, co je pro někoho jiného (a zejména v IT oblasti laika) pohodlnější a uživatelsky vstřícnější datové úložiště než ta, která případně používáte vy.
Bezvydavatele doporučuje k tomu FB nabídnout knihu i do bibliografických databází, ale tam, vyjma lidí, co se bibliografií zabývají, moc nechodí. Ulozto bylo zajímavé vysokým počtem návštěvníků a vyhledávacími algoritmy, nabízejícími podobné soubory.
Odkazy na ulozto dával občas i Google.
Důležité je, že ona "pirátská kopie" pro mě jako autora byla fakticky přínosem a ušetřila mi buď práci nebo peníze. Což vám asi nedošlo.
Musel byste dokázat, že to dílo bylo vystaveno nelegálně, a že já jsem to s jistotou věděl.
Ochranářské organizace a jejich hlásné trouby a námezdní pisálkové opakovaně tvrdili, že si člověk kupuje právo na čtení (poslech, dívání se atd.).
Pokud někdo presentuje vlastní tvorbu, i pokud práva na ni nikomu neprodal, jdou po něm ochranáři také. Ohledně těch písní u táboráku je to prostě realita. Svého času vzbudilo dost rozsáhlé pohoršení, že kdesi v nějakém městě uvítali jakéhosi činovníka (president? premiér?) dětským sborem, pějícím místní lidové písně, a přesto je pak šla zkasírovat OSA. Takže dokud budou tyhle organizace fungovat tak, jak fungují, bude proti nim opozice.
MMCH v kampusu MU v Brně Bohunicích je zákaz fotografování, protože jsou tam vystavena jakási "díla" (spíš hnusná, než jen ohyzdná) a jejich proniknutí na něčí fotografie by ohrozilo autorská práva. Takže čerstvě odpromovaní studenti se musejí chodit fotografovat mimo území kampusu.
"Přirozená doba" není nekonečná. Ani u materiálních statků. Měla by být "nekonečná" ochrana před plagiáty (jakou poskytujeme i třeba starověkému umění), ale ekonomická práva by měla být časově daleko omezenější než tč. jsou. A AZ je, bohužel, formulován tak nesmyslně, že jsou problémem i parodie, parafráze a podobné umělecké žánry, v normálně fungujících společnostech zcela běžné.
Autorská díla ...
Ano, souhlas. Nicméně se domnívám, že umělecká tvorba je něco jiného, než jiné kategorie autorských děl.
MMCH, mám za sebou i animovaný film.
Stačí mi, že existují.
Jistěže mohu ke každému svému dílu vytvořit free verzi (motivující k zakoupení full verze), ale na šíření něčeho takového byly ideální právě ony nyní blokované weby či ono starší ulozto.
Stačí mi, že existují.
Jenže oni právě neexistují.
Jistěže mohu ke každému svému dílu vytvořit free verzi (motivující k zakoupení full verze)
Nebo můžete zdarma zveřejnit plnou verzi. Tak, jako to chcete po ostatních.
ale na šíření něčeho takového byly ideální právě ony nyní blokované weby či ono starší ulozto.
Ne, nebyly ideální, byly pro to velmi nevhodné.
To, že se vaše názory s mými liší, je často tím, že nemáte tak široký záběr vzdělání a erudice.
Jenže my tu z převážné části neřešíme názory, nýbrž fakta. A to, že se vámi uváděná fakta liší od reality, je dáno tím, že jste hlupák. Možná učený hlupák, ale pořád hlupák. Erudici fakt nemáte. Široký záběr vzdělání (pokud ho opravdu máte – byla by to totiž jedná z malá pravdivých informací ve vašich komentářích, tak je na místě o tom pochybovat) by ve vašem případě bylo jen ke škodě věci, protože by vám zabránilo poznat, že jste hlupák.
Jsem přesvědčen, že většina lidí s výtvarnou erudicí by podpis strojem poznala a znalec grafolog patrně také.
Přesvědčen o tom můžete být, jak chcete. Ovšem ono se to v praxi používá, takže to lidé prostě nepoznají (protože kdyby to poznali, nadělalo by používání takových zařízení víc škody než užitku). A znalec grafolog by to poznal na základě čeho? Ono to množství informací, které se přenese přes ten hrot tužky (představujte si tu třeba propisku) je poměrně malé. A zároveň variabilita lidského podpisu velmi velká.
Řekněme, že u dokumentů, které byly takto podepsány, toto riziko nehrozilo.
Což není pravda.
Ano, toto opatření (blokáda webů) nadělalo spíš škodu než užitek.
Škodu to neudělalo žádnou. AKorát to zablokovalo přístup k pár webům, které se specializovaly na nelegální šíření autorských děl.
mj., dále zdiskreditovalo "ochranu autorských práv" (ne, že by další porce diskreditace na tomto poli byla vůbec potřebná).
Nezdiskreditovalo. Navíc o tom většina lidí ani neví.
Asi existuje, jinak bychom se s uměním nesetkávali od pravěku do současnosti a prakticky u všech etnik
To nemusí znamenat, že je to něco vrozeného.
Předpokládá se, že je to dílo nějakého hlavonožce, který "rozum bral", leč vyhynul. Jinak mohla být Země planetou inteligentních hlavonožců.
To samé dělají i dnešní hlavonožci. Takže to nemusí znamenat, že vyhynul, a už vůbec to neznamená, že by se inteligence toho druhu dál zvyšovala.
Jenže ona úložiště jsou současně i nejlepším prostředkem pro šíření legálních děl
Nejsou.
právě pro onen servis, kterému klnete
Ten servis je z pohledu legálního šíření prakticky nulový. „Servis“ poskytovaný těmi pirátskými úložišti je právě takový, aby mohla co nejdéle (nevěrohodně) předstírat, že žádná pirátská úložiště nejsou.
někde jinde, dostane se k němu daleko menší počet lidí.
Nesmysl.
Rozhodně to bylo pro mě docela příjemné ušetření si práce.
No a co? Vy si se svými díly dělejte, co chcete. Ale ostatní autoři mají právo rozhodovat, co se bude dít s jejich díly.
A kdysi jsem odtamtud stáhl Součkova Tušení
Veřejně se přiznat k porušení zákona, to je vůbec nejlepší.
A IMHO autorský zákon by neměl takovéto aktivity blokovat, jinak páše jednoznačně zlo.
Autorský zákon takovéto aktivity neblokuje. Autorský zákon ponechává na autorovi, aby se rozhodl, jak umožní nakládat se svým dílem.
Jenže ten klíč musí být certifikovaný a CA musí vědět (a zaručovat), že je OK.
Proč pořád píšete o věcech, o kterých vůbec nic nevíte?
Bude tam zcela jistě rozdíl, asi obtížně popsatelný, ale viditelný na první pohled.
Nebude. To by se ta zařízení nepoužívala.
Mě toto rozhraní (ulozto) velice vyhovovalo.
To mne vůbec nepřekvapuje, vzhledem k tomu, že žijete ve světě, kde černá je bílá a bílá je černá.
Mě by stačilo důvodné předpokládání, že je ten soubor volný / legální.
Jenže žádný důvod něco takového předpokládat jste neměl.
Já jsem žalovaný, na žalobě leží tíha důkazů.
Žaloba by prokázala, že jste to byl vy, kdo soubor stáhl, a prokázala by, že nebyly splněny podmínky pro užití pro osobní potřebu.
Je mi líto, mluvčí OSA se těmito argumenty oháněli každou chvíli (konec 90. let).
Líto by vám mělo být hlavně to, že nechápete význam textu, který si přečtete.
Je mi líto, v momentě, kdy autor jakési "dílo" vystaví na veřejně dostupné prostranství a vynucuje tím omezování přirozených lidských aktivit na něm, je to cosi špatného.
A je stejně špatné, když někdo na veřejně dostupné prostranství vystaví hmotný majetek a vynucuje tím omezování přirozených lidských aktivit na něm? Třeba když tam vystaví dům, auto, jízdní kolo?
AZ by zcela jistě neumožňoval vznik lidové slovesnosti, protože by nikde nebyla ,záruka, že anonymní předautor, na něhož je navazováno, je již 70 let + po smrti.
Nesmysl.
A Shakespeare by jistě levou zadní kontaktoval dědice půl století mrtvého autora italské renesanční novely o konfliktu Monteků a Kapuletů.
Když na výletě narazíte na nějakou chalupu, jejíž majitel bydlí 200 km daleko, dává vám to právo se vloupat dovnitř a ubytovat se tam, protože kontaktovat vlastníka by pro vás bylo obtížné? Nebo prostě platí, že držitel práv je svrchovaným pánem nad svým majetkem a omezit jeho práva je možné pouze ve velmi specifických případech, rozhodně ne proto, že by pro vás bylo pracné ho kontaktovat?
Ostatně pan Žák, když ve Študácích a kantorech cituje ze zabavených taháků (pokud nejsou fiktivní) by mohl mít s AZ problémy také.
Nemohl.
No, představujete si totalitu jak Hurvínek válku.
NIkoli.
Výše uvedené (a mnohé další) věci jsou jednoznačným argumentem, že AZ je špatně a měl by být komplet předělán.
Výše uvedené věci jsou jednoznačným důkazem, že o autorském právu nic nevíte.
Kdyby "ochránci" neexistovali, nebyl by takový rozruch kolem autorských práv.
Vzhledem k tomu, že na ulozto free verze některých knih s odkazem na zakoupení plného textu byly, dovoluji si konstatovat, že se míjíte s realitou. A nikde jinde než na ulozto jsem na něco podobného nenarazil. Takže to byl nejspíš optimu blízký web pro něco takového.
Široký záběr znalostí mj. znamená, že si nepamatuji zdroje toho či onoho faktu, jako si nepamatuji např. přesné citace školních učebnic.
Jenže vy neznáte fakta. Nerozumíte ani jednoduchým textům. A co je nejhorší – nedokážete posoudit, v jaké oblasti se orientujete a v jaké ne. Druhé dvě věci jsou jen projevem značného deficitu inteligence, první též, akorát tam by se to dalo zachránit dobru pamětí místo inteligence, ale tu nemáte též.
Znalec (dtto výtvarník) by takovou věc poznal právě pro její "strojovost".
Pořád jste nepopsal, co to je ta vaše „strojovost“.
I to, že je každý podpis identický, by bylo příznakem, že to není vlastnoruční podpis.
Za prvé se to nemusí použít pro více podpisů, za druhé i kdyby se to použilo pro více podpisů, nemusí být identické.
Na těchto webech byla i zcela legální data, jejichž znepřístupněním škoda řadě lidí vznikla.
Ta škoda nevznikla řadě lidí, ale pouze pár lidem, kteří ta legální data neumí najít jinde.
Asi to vrozené je, protože ani malé děti nemusíte k estetice cíleně vychovávat.
To, že někoho nevychováváte cíleně, neznamená, že ho nevychováváte.
Obávám se, že tohle nejste kompetentní posoudit.
Ale jsem.
Pokud bych tam umístil legální verzi některé své knihy (jak jsem o tom psal), byl bych dohledatelný podle, autora i názvu díla a zobrazoval bych se automaticky komukoli, kdo zadal příslušné klíčové slovo. A byl to web s mnoha návštěvníky.
No právě. Kdybyste chtěl, aby vaše kniha byla dohledatelná, zveřejnil byste ji někde, kde půjde hledat podle názvu díla nebo autora, kde ty údaje budou přesné, kde budou další metadata, podle kterých půjde vyhledávat. Kde budou třeba recenze a hodnocení. Nebo byste si je vystavil třeba na svůj vlastní web.
Např. bezvydavatele doporučují svým autorům, aby vytvořili každé své knize účet na Facebooku, což je jednak pracnější, jednak se to míjí s těmi, kteří FB z některého z mnoha validních důvodů odmítají používat.
Je to pracnější, ale získáte tím daleko větší množství lidí, kteří se o tom dozví. A neznamená to, že nemůžete mít někde jinde jinou formu prezentace. Vaše zveřejňování na pirátských webech se zase míjí se všemi, kdo ty weby nepoužívají, což je daleko víc lidí, než těch, kteří nepoužívají Facebook.
Nepochopil jste pointu. MMCH, za digitalizaci vlastního díla bych asi dal víc, než kolik činí podíl honoráře z jedné knihy.
Ne, to vy jste nepochopil autorské právo.
Stažení díla pro vlastní potřebu je i podle AZ legální.
Pouze za splnění podmínek daných zákonem. Stažení nelegálně zveřejněného díla ty podmínky nesplňuje.
Navíc jsem ta díla, dokonce ještě za autorova života, řádně koupil.
Ne, nekoupil jste celá ta díla, veškerá práva na ně. Koupil jste malinkou část práv – a další část práv jste ukradl. Je to jako kdybyste si z obchodu odnesl šest rohlíků a a pak se hájil tím, že dva jste ale zaplatil.
AZ se v řadě případů staví proti autorům na stranu "držitelů autorských práv".
Nesmysl. Po vzniku autorského díla je držitelem veškerých práv k tomuto dílu autor (pokud nejde o zaměstnanecké dílo). Je jenom na něm, jak s těmi právy naloží. To, co vy nazýváte „držitelé autorských práv“ ani nemá žádnou definici. Je to něco, co jste si vymyslel.
Viz příklady, které jsem tu citoval, jako např. kasírování autorů za interpretaci vlastní tvorby
No tak pokud autor ta práva prodá, už je nevlastní, to je logické. Když prodáte auto, také už s ním nebudete moci jezdit. Když prodáte auto taxikáři, budete pak muset za cestu s tím taxíkem zaplatit a rozčilovat se, že to přece původně bylo vaše auto, můžete jak chcete.
kasírování za zpěv lidových písniček u táboráku
To je jenom výmysl.
Dost nesmyslná je také doba "držení" autorských práv (v porovnání třeba s patenty).
Přirozené by bylo, aby ta doba byla nekonečná – jako u hmotných věcí.
Takže certifikát od certifikační autority na elektronický podpis není zapotřebí?
To byste nevěřil, jaké šroty se v reálu používají.
To je možné, že vidím svět v negativu (dalo by se to vůbec zjistit?), nicméně to rozhraní mi vyhovovalo a v principu nic dalšího bych ani nechtěl,
Důvod? Měl: Bylo to na úložišti, kde bylo možné ohlásit nelegální soubory.
A jak by žaloba prokazovala, že jsem věděl, o nelegálnosti souboru?
OSA se prostě tímto argumentem obhajovala, seč jí síly stačily.
Dům na veřejném prostranství postavit nemůžete. Zaparkovat auto nebo kolo musíte v souladu se zákony a lokálním značením.
Ne, těch 70 let + je zásadní problém. MZK měla vystavena protektorátní čísla časopisu Naší přírodou a byla nucena to stáhnout (nechat jen obsahy), protož co kdyby. Soudruzi od AZ vymysleli, že se to bude moci veřejně vystavit až sto let od vydání (čili skoro za dvacet let).
Naštěstí ve Shakespearově době český AZ neplatil. Jistě k velkému žalu žáčků, co se musejí jeho díla šprtat v hodinách světové literatury. MMCH vývojové řady "plagiátů" (dle českého AZ) jsou popsány v dílech o výtvarném umění vícekrát.
A když jsme u toho, Řekové rozhodně neměli licenci od Kréťanů, když jejich lineární písmo začali používat k zápisu řečtiny a asi ani od Féničanů,, když jejich abecedu převedli na alfabetu.
Rozhodně bych nedal ruku do ohně, že by pan Žák s citací nějakého taháku (tedy autorského díla studenta :-) ) problémy s AZ neměl.
Ne, vy máte o totalitě jen mlhavé ponětí a spousta souvislostí vám nedochází.
AZ je prostě silně nedokonalý a v testech krajních případů jednoznačně propadá.
Je mi líto, na takovéhle věci je Wikipedie docela slušným a věrohodným zdrojem. V mnoha otázkách, které mají nějaké ideologicko - politické dopady, už nikoli. A studentům je běžně doporučována k získání všeobecného rozhledu v tématu, umožňujícím např. cílené dotazy do vědeckých databází.
Fakta, na rozdíl od vás, zpravidla znám, zejména pokud jsou obecnějšího charakteru.
Fakta, která znáte vy, se ovšem týkají nějaké jiné reality. Reality, kde se Sisyfos píše Sysifos, kde certifikační autority někam posílají nějaké klíče, kde ze zdravotnických ročenek záhadně mizí tabulky, kde neplatí stejná fikce doručení pro datovou zprávu i dopis s dodejkou…
Vemte si čtverec nakreslený malířem versus vytištěný po narýsování v nějakém grafickém programu.
Tak přesně takový rozdíl v podpisu vytvořeném plotrem není. Když někdo bude chtít mít na papíře čtverec, jako by ho nakreslil malíř, může ho vytvořit i na počítači (nebo tabletu) – ale rozhodně ho nebude rýsovat.
V diskusi zde byly příklady lidí, kterým to způsobilo škody, a byly i uvedeny důvody, proč ta úložiště používali.
Byly to smyšlené příklady, a důvod byl uveden jediný – že nic jiného používat neumíte.
Ale nikdo např. nevychovává ty šimpanze.
Co třeba ostatní šimpanzi?
Opravdu nejste schopen posoudit, co je pro někoho jiného (a zejména v IT oblasti laika) pohodlnější a uživatelsky vstřícnější datové úložiště než ta, která případně používáte vy.
Ale jsem. To, že něco nějak používáte vy, protože jste se to tak naučil a odmítáte se naučit cokoli jiného, není podstatné.
Ulozto bylo zajímavé vysokým počtem návštěvníků a vyhledávacími algoritmy, nabízejícími podobné soubory.
Vždyť jsem to psal, že to bylo zaměřené na nelegální šíření autorských děl.
Důležité je, že ona "pirátská kopie" pro mě jako autora byla fakticky přínosem a ušetřila mi buď práci nebo peníze. Což vám asi nedošlo.
Důležité je, což určitě nedošlo vám, že bylo plně ve vaší moci to, aby ta pirátská kopie byla legální. Vy tu pořád tvrdíte, jak je potřeba změnit autorské právo, ale když máte možnost to aplikovat na své vlastní dílo, tak to neuděláte. Prostě jste pokrytec.
Musel byste dokázat, že to dílo bylo vystaveno nelegálně, a že já jsem to s jistotou věděl.
Nemusel. To vy byste musel dokázat, že jste jednal v dobré víře a nemohl jste tušit, že na ulož.to mohou být nelegálně zveřejněná díla – což byste neuhrál ani na svůj snížený intelekt.
Ochranářské organizace a jejich hlásné trouby a námezdní pisálkové opakovaně tvrdili, že si člověk kupuje právo na čtení (poslech, dívání se atd.).
Netvrdili.
Pokud někdo presentuje vlastní tvorbu, i pokud práva na ni nikomu neprodal, jdou po něm ochranáři také. Ohledně těch písní u táboráku je to prostě realita. Svého času vzbudilo dost rozsáhlé pohoršení, že kdesi v nějakém městě uvítali jakéhosi činovníka (president? premiér?) dětským sborem, pějícím místní lidové písně, a přesto je pak šla zkasírovat OSA. Takže dokud budou tyhle organizace fungovat tak, jak fungují, bude proti nim opozice.
To jsou jen vaše výmysly.
MMCH v kampusu MU v Brně Bohunicích je zákaz fotografování, protože jsou tam vystavena jakási "díla" (spíš hnusná, než jen ohyzdná) a jejich proniknutí na něčí fotografie by ohrozilo autorská práva. Takže čerstvě odpromovaní studenti se musejí chodit fotografovat mimo území kampusu.
Tak si to měla MU lépe ošetřit v licenční smlouvě s autory těch děl. Opět to není nic špatného na autorském zákoně.
"Přirozená doba" není nekonečná. Ani u materiálních statků.
Po jaké době tedy u materiálních statků zaniká jejich vlastnictví a stávají se veřejným majetkem? Co třeba takový Karlštejn nebo Karlův most, tam už určitě vlastnická práva dávno vypršela, ne?
A AZ je, bohužel, formulován tak nesmyslně, že jsou problémem i parodie, parafráze a podobné umělecké žánry, v normálně fungujících společnostech zcela běžné.
Nejsou problém.
Takže certifikát od certifikační autority na elektronický podpis není zapotřebí?
technicky pro elektronický podpis zapotřebí není, akorát byste musel nějakým jiným způsobem zjistit, komu podpis patří. Takže byste byl ve stejné situaci, jako u vlastnoručního podpisu. Ale u elektronických podpisů s v drtivé většině případů používá to vylepšení, že je k podpisu rovnou připojen i certifikát, takže hned víte, komu podpis patří. Elektronické podpisy uznávané v rámci EU mají ten certifikát povinný, takže pokud se bavíme o právně uznávaném elektronickém podpisu, tam ten certifikát je potřeba.
Důvod? Měl: Bylo to na úložišti, kde bylo možné ohlásit nelegální soubory.
Ano, to je dobrý důvod pro to, abyste věděl nebo měl vědět, že se tam mohou vyskytnout nelegálně zveřejněné soubory.
A jak by žaloba prokazovala, že jsem věděl, o nelegálnosti souboru?
Nijak, žaloba by nic takového nepotřebovala prokázat.
OSA se prostě tímto argumentem obhajovala, seč jí síly stačily.
To vy nejste schopen posoudit, protože notoricky nechápete obsah sdělení.
Dům na veřejném prostranství postavit nemůžete.
Ne? Viděl jste někdy ulici nebo náměstí? Jsou to veřejná prostranství obklopená domy.
Zaparkovat auto nebo kolo musíte v souladu se zákony a lokálním značením.
A znamená to, že si pak každý s cizím autem nebo kolem může dělat, co chce?
Ne, těch 70 let + je zásadní problém.
Zatím jste neuvedl jediný důvod, proč by autorská práva neměla trvat stejně dlouho, jako práva k hmotnému majetku – tedy trvale.
MZK měla vystavena protektorátní čísla časopisu Naší přírodou a byla nucena to stáhnout (nechat jen obsahy), protož co kdyby.
Nesmysl, to nijak nesouvisí s autorským zákonem.
Rozhodně bych nedal ruku do ohně, že by pan Žák s citací nějakého taháku (tedy autorského díla studenta :-) ) problémy s AZ neměl.
Což je úplně jedno, vzhledem k tomu, že autorskému právu vůbec nerozumíte.
Ne, vy máte o totalitě jen mlhavé ponětí a spousta souvislostí vám nedochází.
Bohužel jste se opět pustil do tématu, o kterém nevíte vůbec nic, zatímco já jsem se kolem něj alespoň mihnul.
AZ je prostě silně nedokonalý a v testech krajních případů jednoznačně propadá.
To sice můžete zopakovat milionkrát, ale bez nějakých důkazů je to jenom plácení prázdné slámy. A místo důkazů o propadání autorského zákona tu zatím jenom hromadíte důkazy o tom, že autorskému právu nerozumíte ani za mák.
Certifikační autorita vám musí dát certifikát, nebo nějak garantovat jeho pravost. Jak to technicky dělá, je vedlejší.
Rozdíl tam prostě bude, leda byste měl opravdu umělou ruku (což se zatím nikomu nepodařilo) a byl s to nějak markýrovat i různé úrovně jejího řízení (od kůry velkého mozku až po motorické neurony v míše). Cokoli primitivnějšího by se mělo dát poznat.
Obávám se, že to smyšlené případy nebyly.
Ani u těch šimpanzů to není tak jednoduché. A hlavonožci mláďata nevychovávají. A nepodařilo se z lidí dostat pryč smysl pro umění ani režimům, které se o to cíleně snažily (zejména různé náboženské totality).
Nejste schopen posoudit reakci jiných lidí. Kritériem IMHO je skutečnost, že lidé na digi prvky státní správy nepřecházejí spontánně, ale musejí k tomu být nuceni. To nesvědčí o tom, že by jim vyhovovaly. A pokud ulozto mělo user friendly rozhraní a "legální" úložiště ho nemají, je chyba asi na straně autorů těch druhých.
Už tu bylo uvedeno, že na ulozto byly i zcela legální soubory a sám jsem takové příklady uvedl také.
Důležité ale bylo, že to mělo spoustu návštěvníků, což se dalo využít i zcela legálně, opět jsem o tom už psal.
Nejsem samovládce A. S. Pergill I., který by mohl měnit zákony. Jistěže jako občan ASP podpořím ty politické síly, které by odstranily alespoň největší absurdity autorského zákona (a legislativy kolem).
Musel byste prokázat, že jsem u onoho konkrétního souboru věděl, že se jedná o nelegální soubor. Vzhledem k tomu, že ulozto poskytovalo možnost držitelům autorských práv nahlásit nelegálnost konkrétního souboru, mohl jsem se právem domnívat, že se tak nestalo z důvodu legálnosti daného souboru. A dokažte mi, že jsem o této domněnce byť jen zapochyboval.
"Ochranářské organizace opakovaně tvrdily..."
Zcela jistě, opakovaně jsem se s tímto tvrzením, např. mluvčích OSA, setkal v běžných sdělovacích prostředcích.
Kasírování ze strany OSA"
Nejsou to výmysly, ale realita. Více-méně jsem se z důvodu existence těchto a dalších podobných kauz přihlásil do diskusního fóra zakladatelů pirátské strany, nicméně jsem odtamtud odešel pro neshody v mnoha jiných závažných věcech.
"Tak si měla MU..."
Možná ano, ale areál je jednak přístupný veřejnosti, jednak jsou ta díla vidět i z veřejných pozemků nebo pozemků jiných vlastníků, což činí jejich "ochranu" dosti absurdní. Jako ostatně celý AZ.
Mj. existuje fenomén "vydržení", který může omezit např. vaše práva na nemovitost. Nicméně existuje i řada omezení dalších. Viz i např. spor o katedrálu sv. Víta, zda patří státu nebo církvi.
A zcela jistě např. filmaři platí z filmování v historické památce za využití nemovitosti (za což by platili i v případě paneláku) a ne za autorská práva architekta nebo sochařů a malířů.
"parodie, parafráze atd."
Problémem jsou. Rozhodně by např. Bohatýrská trilogie (1959) autorů Rady a Žáka (plná právě parodií, parafrází a podobných žánrů) při dodržování dnes platného AZ vzniknout nemohla.
Nicméně tento AZ by neumožňoval ani vznik lidové slovesnosti, ani vznik řady klasických děl světové literatury. Shakespeare by měl problémy s některými svými hrami, problémy by měli i Boccaccio s Dekameronem a Margareta Navarská s Heptameronem, A. Dumas otec a mnozí další. Soudně byl na sklonku své autorské kariéry dokonce řešen i Jules Verne, ale naštěstí ve Francii a v jeho době náš AZ neplatil, takže byl nakonec osvobozen (ČT měla seriál o jeho životě). Asi by měli problémy s AZ i "krycí autoři" z dob protektorátu nebo komunistického režimu (resp. byli by skrze něj postižitelní). Myslím, že právě tato konstatování jsou názornou ukázkou, že je na současném českém AZ cosi hodně špatně a měl by být silně předělán.
"certifikát"
Díky za upřesnění, nicméně mezi mnou a CA musí existovat nějaký vztah, aby se k mému podpisu připojoval certifikát.
"je to dobrý důvod..."
Stejně tak je to dobrý důvod pro víru, že pokud by ten soubor nebyl legální, byl by odstraněn nebo znepřístupněn.
V civilizovaných zemích, mezi něž jakžtakž patříme, je tíha důkazů na straně obžaloby. Ostatně, proto se nikdo nehrne do kriminalizace stahovačů a je snaha se soustředit spíš na "vystavovače".
OSA
Pak to asi nebyl s to posoudit nikdo, protože tyto citace OSA padaly v mnoha internetových diskusích.
Ve skutečnosti smíte postavit dům na svém pozemku, nebo na státním/obecním (atd.), pokud je splněna řada dalších podmínek.
Délka autorských práv: Uvedl jsem. Šíleně by to omezilo jakoukoli uměleckou tvorbu, protože pro ni je naprosto přirozené. Jistě byste souhlasil (a pokud ne vy, tak bojovníci za autorská práva určitě) kdyby např. všichni autoři kubistických výtvarných děl museli kupovat licenci na tento styl od toho, kdo namaloval první takový obraz. A pokud by kandidátů na první obraz ve stylu kubismu bylo víc, tak by se léta a za opravdu velké peníze soudili, jak nedávno Američané s Francouzi o objev původce AIDS.
A to samé se týká stavebních slohů a stylů apod. Kdyby platil současný AZ dřív, žili bychom místo v historicky a umělecky cenných budovách v anonymních haluznách, jejichž tvůrce by nebylo možné nařknout z nějakého napodobování.
Stahovali to kvůli AZ a na základě zásahu ochranářských organizací. Pro MZK občas pracuji a tudíž jsem měl možnost se na to zeptat přímo vedení této instituce.
Obávám se, že pokud by nějaký student prohlásil svůj tahák za autorské dílo, které bylo nelegálně publikováno, tak by s tím problém byl. A navíc, vzhledem ke generačním rozdílům, by se pan Žák asi neměl šanci dožít těch 70 let po smrti autora.
Zase, protože o tom nic nevíte, tak nechápete, že by režim nejspíš ono krycí psaní ještě přitvrdil přes autorská práva onoho zakázaného autora.
Ony krajní případy jsem vám zde uvedl. AZ je prostě překážkou pro tvůrce i konzumenty umění. Aniž by autorům cokoli přinášel.
Ostatně stejně negativně se v řadě konkrétních případů projevily i patenty. Průšvih byly i patenty na GIF (doporučuji příslušnou kapitolu seriálu pana Tišnovského o obrazových formátech na root.cz). A je docela charakteristické pro tuhle legislativu, že hlavní autor LZV komprese v podstatě utřel hubu a nejvíc práv a příjmů dostal druhý spoluautor, který tam napsal jen nějaké silně bagatelní úpravy (opravdu z hlavy nevím, zda i tohle má zmíněno pan Tišnovský, nebo zda jsem to četl jinde, bylo toho totiž na toto téma napsáno hodně).
Takže ho jen autorizuje. Akorát nevím, kdo ve vašem světě zaručuje, aby dvě osoby neměly stejný veřejný i privátní klíč.
Auto je materiální statek, o němž je vždy jasné, komu patří (až na pár výjimek)
Blábolíte.
Kauza Mironet spočívala na aktivitách ochránců autorských práv na programy.
"Vše podle současného autorského práva".
Nejsme v tomto ve sporu. Spíš jde o to, že se filmaři bojí natočit něco originálního, aby se neukázalo, že "vykradli" nějaké motivy z jim neznámého filmu.
Takže vzali u nás neznámý film "Modrá laguna" z roku 1947 a natočili remake s Brooke Shields v roce 1980, potom v roce 1991 Návrat do Modré laguny (s Milou Jovovič) a potom ještě v roce 2012 Modrá laguna: procitnutí. A furt se drželi koupitelných licencí na autorská práva. Asi nejlepší je ta BS.
Takto ta věta zněla. Těch sto let je jakýsi odhad úmrtí neidentifikovatelných autorů (psali pod zkratkami, které dnes nikdo nevyluští), podle ochránců autorských práv. Je mi líto, jste prostě v rozporu s realitou.
Citace...
Dost složitá záležitost a rozhodně neprojde jako citace plný text.
"Neměl"
Po pár týdnech v kobkách STB by měl.
Ano, je to naprostý nesmysl. Příklady jsem vám uvedl.
Navíc naprostá většina autorů především tvoří a další aspekty je zajímají až sekundárně. A znám se s mnoha takovými lidmi, patrně na rozdíl od vás, takže mi opak nevnutíte. MMCH, kolik jste napsal románů a povídek?
Doložil jsem vám, že ještě v polovině minulého století nebyla "ochrana autorských práv" tak restriktivní jako nyní. Takže zase produkujete nesmysly.
Je mi líto, naprostá většina děl, co stojí za čtení nebo koukání, se objevila na světě dříve než současná verze AZ.
K těm autorským zákonům jsem uvedl příklady, takže netrollte.
Důležité je, že u JPEG nikdo nevymáhal patenty. Ano kvalita mohla jít dolů, ale pořád lepší než se dostat do konfliktu s ochránci autorských práv. Ve skutečnosti GIF je ztrátový také, protože redukuje barevnou škálu na 256 odstínů. Proto může být u řady konkrétních obrázků JPEG lepší než GIF.
"Zejména když v ČR ten patent na GIF nikdy neexistoval." Opravdu byste tomu věřil? Já tedy ne. Vím, že některé tuzemské programy deklarovaly (jestli to byla pravda, nebo ne, nevím), že zobrazují GIF non LZV dekompresním postupem. Animace, a kvalitnější než GIF, umožňuje formát MNG. Vygenerujete ho např. Image Magickem.
Jenže ten klíč musí být certifikovaný a CA musí vědět (a zaručovat), že je OK.
Bude tam zcela jistě rozdíl, asi obtížně popsatelný, ale viditelný na první pohled. Je to podobný problém jako u obrázků na cenných papírech (vč. peněz), kde nemusíte být s to popsat, co je tam špatně, ale budete vědět, že to není správně.
Věřím vám, ale vy zase věřte mě, že spousta lidí tyto "vymoženosti" používá velice nerada a nadává na ně výrazy, které by tu neprošly.
Mě toto rozhraní (ulozto) velice vyhovovalo.
"Důležité bylo, že tam ti návštěvníci chodili za nelegálním obsahem."
Můžete to nějak dokázat? Dělal jste třeba mezi návštěvníky ulozto anketu?
Minimálně mi na AZ nevyhovují přebujelé pravomoci ochranářských organizací typu Dilia nebo OSA, nevyhovuje mi nesmyslně dlouhá doba ochrany (rubáš nemá kapsy) a podobné věci. Paragrafové znění je druhotná věc.
Mě by stačilo důvodné předpokládání, že je ten soubor volný / legální. Já jsem žalovaný, na žalobě leží tíha důkazů.
Je mi líto, mluvčí OSA se těmito argumenty oháněli každou chvíli (konec 90. let).
"se týká zveřejněných autorských děl"
Je mi líto, v momentě, kdy autor jakési "dílo" vystaví na veřejně dostupné prostranství a vynucuje tím omezování přirozených lidských aktivit na něm, je to cosi špatného.
pozor, nadsázka začátek
Je to tak na to ten zdroj omezení strhnout a hodit někam do žumpy, aby lidem nepřekážel v jejich normálních aktivitách. A pokud chce autor omezovat pohledy na svůj jedinečný skvost, ať si ho umístí do sklepa a zazdí všechna okna. Případně ať si ho strčí do jistého tělesného otvoru, ale pak ať raději ani nechodí na kolonoskopii a případné zesnutí na rakovinu v této oblasti nechť bere jako oběť za ochranu svých autorských práv - může si to dát i na pomník.
nadsázka konec
Ti filmaři tam filmují spíš kvůli atmosféře jako celku. A dřív nebo později bude lacinější ten Křivoklát nebo Karlštejn udělat virtuální. Ostatně, to samé časem čeká i herce.
AZ by zcela jistě neumožňoval vznik lidové slovesnosti, protože by nikde nebyla ,záruka, že anonymní předautor, na něhož je navazováno, je již 70 let + po smrti. A kontaktovat ho v době nevolnictví bylo jaksi mimo mísu. I ta trilogie by mohla mít podobné problémy s autory děl, které parafrázuje či paroduje (navíc v praxi obtížně dohledatelnými). Jistěže když parodují Hájkovu kroniku, tak je to jasné. A Shakespeare by jistě levou zadní kontaktoval dědice půl století mrtvého autora italské renesanční novely o konfliktu Monteků a Kapuletů. Ještě tu o Červené Karkulce, prosím. I kdybychom mu strojem času zavedli internet, nebyl by to triviální úkon. A některé Shakespearovy hry jsou jen geniálně upravená dramata jeho bezprostředních předchůdců, což s by s AZ kolidovalo stoprocentně. Ostatně pan Žák, když ve Študácích a kantorech cituje ze zabavených taháků (pokud nejsou fiktivní) by mohl mít s AZ problémy také.
"krycí autoři"
No, představujete si totalitu jak Hurvínek válku.
Výše uvedené (a mnohé další) věci jsou jednoznačným argumentem, že AZ je špatně a měl by být komplet předělán.
Visí-li to jen na statistice, není možnost duplicit vyloučena. A čím víc lidí naženete na používání e-podpisu, tím víc se zvýší pravděpodobnost takové duplicity.
"frekvence prvočísel na číselné řadě"
Je to extrapolace ze známé části číselné řady.
Obávám se, že použitelných prvočísel tolik jak zrnek písku na Sahaře není.
Prostě jsem se na to ptal, protože v tom prvorepubličním časopise jsou některé validní články, na něž lze odkazovat, a toto mi bylo odpovězeno. Můžete to zpochybňovat jak chcete.
Ano, rozdíl mezi citací fulltextu a částí textu zcela jistě průměrný VŠ učitel nemůže pochopit.
V obou případech jsem uváděl kvantitu, ta kvalita byla jako "bonus".
Pán prstenů
Ano, tehdy byla ochrana autorských práv na nižší úrovni (a nic strašného se nedělo).
Prodlužování doby ochrany díla AZ o desítky let zcela jistě je závažnou změnou parametrů, která může řadu lidí poškodit,
Ano IM barvy nějak redukuje, ale já tu redukci provést nemusím. Což u JPEG formátu snad ani nejde.
Vzhledem k tomu, že BSA v tuzemsku prudila kolem SW patentů, až si vykoledovala opravdu velké náhrady škod, tak se jimi zcela jistě zabývala.
Vaše odpověď o čočce s párkem nenaznačovala, že znáte MNG.
Jenže původní odkazy ve většině článků na Wikipedii najdete (i u těch článků o prvočíslech je najdete), a máte-li potřebu, můžete je dohledat. Jak jsem uvedl, Wikipedie je dobrá na základní orientaci o problému (včetně terminologie, aby člověk věděl, jak má formulovat dotazy). Pokud potřebuji jen ten základní přehled, bohatě to stačí. A o nic jiného v této diskusi ani nejde.
Když doporučujete Wikipedii pro získání základního přehledu, proč ji sám nepoužíváte? Proč tvrdíte věci, které jsou v rozporu s tím, co byste se dozvěděl i na té Wikipedii?
Díky za upřesnění, nicméně mezi mnou a CA musí existovat nějaký vztah, aby se k mému podpisu připojoval certifikát.
Ten vztah spočívá v tom, že vy předložíte svůj veřejný klíč a prokážete, že k němu máte odpovídající privátní klíč, a CA vám k tomu veřejnému klíči vystaví certifikát, kde potvrzuje, že ten veřejný klíč patří vám.
Pro jistotu rovnou doplním, že privátní klíč je privátní proto, že ho nikdo jiný kromě jeho vlastníka nezná. Tedy ho samozřejmě nezná ani certifikační autorita.
Stejně tak je to dobrý důvod pro víru, že pokud by ten soubor nebyl legální, byl by odstraněn nebo znepřístupněn.
Není.
V civilizovaných zemích, mezi něž jakžtakž patříme, je tíha důkazů na straně obžaloby.
Žaloba nemůže prokazovat, že vy nemáte licenci na užití autorského díla. Nelze dokazovat neexistenci něčeho.
Pak to asi nebyl s to posoudit nikdo, protože tyto citace OSA padaly v mnoha internetových diskusích.
Pravděpodobnější je, že jste špatně interpretoval i ty internetové diskuse.
Ve skutečnosti smíte postavit dům na svém pozemku, nebo na státním/obecním (atd.), pokud je splněna řada dalších podmínek.
Stejně tak můžete užívat autorská díla, pokud splníte určité podmínky.
Šíleně by to omezilo jakoukoli uměleckou tvorbu, protože pro ni je naprosto přirozené.
Neomezilo. Drtivá většina současné autorské tvorby nijak neužívá autorská díla, u nichž vypršela platnost majetkových práv.
Jistě byste souhlasil (a pokud ne vy, tak bojovníci za autorská práva určitě) kdyby např. všichni autoři kubistických výtvarných děl museli kupovat licenci na tento styl od toho, kdo namaloval první takový obraz.
To je ale blábol, který dokazuje akorát to, že ani nevíte, co je autorské dílo.
A to samé se týká stavebních slohů a stylů apod.
Ano, týká se jich to samé – nejsou to autorská díla.
Stahovali to kvůli AZ a na základě zásahu ochranářských organizací.
Asi jste opět něco nepochopil.
Obávám se, že pokud by nějaký student prohlásil svůj tahák za autorské dílo, které bylo nelegálně publikováno, tak by s tím problém byl.
vaše obavy nikoho nezajímají, vzhledem k tomu, že jsou založené jenom na tom, že něco nevíte.
Zase, protože o tom nic nevíte, tak nechápete, že by režim nejspíš ono krycí psaní ještě přitvrdil přes autorská práva onoho zakázaného autora.
Blábolíte nesmysly. Pokud někdo nesměl publikovat, mohl se dohodnout s někým, kdo na indexu nebyl, aby publikaci přikryl svým jménem – pod to dílo se tedy podepsal ten, kdo na indexu nebyl, aby dílo mohlo vyjít. Orgány státu o tom pochopitelně nevěděly, pro ty byl skutečným autorem onen pokrývač. Takže o tom zase nic nevíte vy.
AZ je prostě překážkou pro tvůrce i konzumenty umění. Aniž by autorům cokoli přinášel.
AZ není překážkou pro tvůrce umění. Je překážkou pro ty konzumenty, kteří chtějí krást, a nedochází jim, že když budou krást moc, autoři se prostě na publikování děl vykašlou.
Oběma to přináší to, že autoři mohou díla publikovat, ta však stále zůstávají chráněna – takže dostupných děl je řádově více. Kdyby autorský zákon neexistoval, neměl byste žádné CD nebo DVD s hudbou nebo filmem, v TV by nedávali filmy pro kina, ale pouze televizní inscenace – a kdybyste chtěl slyšet nějakou hudbu nebo vidět nějaký film, prostě byste šel na koncert nebo do kina, kde byste při vstupu odevzdal všechna elektronická zařízení, abyste nemohl pořídit záznam. Knížky byste neměl doma, mohl byste si je vypůjčit jen prezenčně v knihovně, opět bez možnosti pořizování kopií.
Ostatně stejně negativně se v řadě konkrétních případů projevily i patenty. Průšvih byly i patenty na GIF
Zapomínáte na takovou drobnost, že bez patentů by nejspíš nebyl žádný GIF. Jakou motivaci by někdo měl vymýšlet kompresy souborů, kdyby na tom pak nemohl vydělávat?
Visí-li to jen na statistice, není možnost duplicit vyloučena. A čím víc lidí naženete na používání e-podpisu, tím víc se zvýší pravděpodobnost takové duplicity.
Stejně tak je nenulová pravděpodobnost, že vám z ničeho nic na hlavu spadne barák, kolem kterého jdete. Že spadne letadlo, kterým letíte – nebo které letí nad vámi. Že dojde k chybě zabezpečovacího zařízení na železnici. Akorát že pravděpodobnost těchto jevů je o mnoho mnoho řádů vyšší, než pravděpodobnost té kolize klíčů.
Je to extrapolace ze známé části číselné řady.
Je to blbost.
Obávám se, že použitelných prvočísel tolik jak zrnek písku na Sahaře není.
Není. Je jich řádově více.
Ano, rozdíl mezi citací fulltextu a částí textu zcela jistě průměrný VŠ učitel nemůže pochopit.
Já jsem nepsal o průměrném VŠ učiteli. Já jsem psal o vás.
V obou případech jsem uváděl kvantitu, ta kvalita byla jako "bonus".
Nebyla. Uváděl jste kvalitu jako další podmínku.
Ano, tehdy byla ochrana autorských práv na nižší úrovni (a nic strašného se nedělo).
Nebyla na významně nižší úrovni.
Prodlužování doby ochrany díla AZ o desítky let zcela jistě je závažnou změnou parametrů, která může řadu lidí poškodit,
Je to z hlediska celého autorského práva drobná změna jednoho parametru. Nepoškodilo to prakticky nikoho, protože využití majetkových autorských práv po smrti autora tvoří z celkového užití děl maličký zlomek.
Ano IM barvy nějak redukuje, ale já tu redukci provést nemusím.
Což neznamená, že tu redukci provádí formát.
Což u JPEG formátu snad ani nejde.
JPEG má samozřejmě také omezený počet barev.
Vzhledem k tomu, že BSA v tuzemsku prudila kolem SW patentů, až si vykoledovala opravdu velké náhrady škod, tak se jimi zcela jistě zabývala.
Vzhledem k tomu, že v ČR SW patenty neplatí, neměli by tu do čeho píchnout. Ve skutečnosti řešili nelegální užití softwaru.
Vaše odpověď o čočce s párkem nenaznačovala, že znáte MNG.
Naznačovala, že je to plácání nesouvisející s čímkoli v této diskusi. A že jste tu už napsal spoustu offtopic věcí.
Prostě konverze např. fotky na GIF je daleko ztrátovější než konverze na JPEG.
Ovšem není to ztrátovostí GIFu. Když máte doma 10 triček a do batohu si zabalíte jen dvě, není ztrátovostí batohu to, že jste z batohu vybalil jen dvě trička a ne 10.
Pokud to natočíte kamerou, tak stejně potřebujete rozklad na jednotlivé obrázky a jejich spojení (zpravidla nějakého výběru) do GIF.
Nepotřebujete.
Takže nějaký vztah mezi CA a uživatelem digi podpisu je.
Žaloba by musela prokázat, že jsem ten soubor nestahoval bona fide, přičemž jsem měl možnost v toto věřit.
Je mi líto, ony diskuse o OSA byly v té době jednoznačné. Ostatně, na kauzu Mironet se pamatujete?
"Drtivá většina současné umělecké tvorby ..."
Je mi líto, o těchto věcech moc nevíte.
Navíc si všimněte u filmů, jak často se objevují remake, a někdy i remake remake remake,
AZ chrání do jisté míry i charakteristický styl. To bylo už za socíku. Pamatuji, jak na jedné z fakult současné MU měli problém studenti se svým časopisem fakultního výboru SSM, že tam uveřejnili obrázky ve stylu jednoho z tehdy populárních karikaturistů.
Ano. Větu: "Museli jsme to znepřístupnit kvůli ochraně autorských práv po kontaktu s organizací je zajišťující a budeme to smět zpřístupnit sto let od vydání." byste zcela jistě vyložil jinak než normální lidé.
Pokud by ten student prohlásil onen tahák za svůj autorský text, byly by s jeho zveřejněním problémy. A vzhledem ke generačnímu rozdílu je málo pravděpodobné, že by se autor knihy dožil 70+ let po smrti autora taháku.
Pokud by se krycí psaní prozradilo, měl by režim vynikající možnost udělat z politické kauzy nepolitické porušení autorských práv.
"když budou krást moc, autoři se prostě na publikování děl vykašlou."
To tvrdí propagandisté "ochránců" autorských práv.. Je to naprostý nesmysl. Ta legislativa platí pár desítek let a nevšiml jsem si, že by dřív (před sklonkem minulého století) žádná díla nevznikala. Spíš naopak, vznikala tehdy spousta děl, a kvalitnějších než současná produkce.
Autorský zákon neexistoval (až někdy do sklonku 19. století) žádný, a přece bylo možno koupit knihy do osobního vlastnictví (a také obrazy, grafické listy apod., ale např. i hrací strojky, automatické klavíry, orchestriony apod.). Autorský zákon posléze existoval ve značně rudimentární podobě (oproti nynějšku), a přesto bylo možné koupit kromě knih do osobního vlastnictví gramofonové desky, případně válečky do fonografu. Takže, je mi líto, tvrdíte hloupost.
Profesionální spisovatelé se objevili +- za průmyslové revoluce a uživili se i bez jakékoli ochrany. Ještě v 50. letech minulého století měl J.R.R. Tolkien problém s tím, že Pán prstenů byl copyrightován ve Velké Británii, ale ta ochrana neplatila pro USA. A hlady kvůli tomu neumřel. A panu A.C. Clarkeovi spíš vadilo, že si kvůli nepříliš chytrému znění patentového zákona v GB nemůže dát patentovat retranslační družici.
V době GIF byl nepatentovaný JPEG, krátce po zablokování GIF patenty spousta lidí převedla obrázky na svých webech na JPEG (i já). Následně se objevil záměrně jako nepatentovatelný PNG, který GIF do značné míry nahradil, a poté i MNG, který se moc neujal, ale je to animovaný PNG. A komerční flesh s pochybnou licencí byl nahrazen svobodným SVG
Nespoléhat se na statistiku, může tam být opravdu hodně matoucích faktorů.
"Je to blbost"
Pak je asi blbostí seznam prvočísel na Wikipedii.
Právě ono řídnutí prvočísel je zdrojem omezení pro jejich praktické použití.
"Ad ta autorská práva"
Ta jsou IMHO (a nejen IMHO) v současné době natolik hypertrofovaná, že znemožňují zcela přirozenou uměleckou tvorbu, vyžadující volné přelévání motivů apod. (viz lidová slovesnost, viz tvorba před vznikem AZ). V hudbě je to navíc akcentováno tím, že je z velké části "vyčerpaná", protože libě znějících kombinací tónů je konečné množství a údajně (informace od mého spolužáka, docenta muzikologie) je jich naprostá většina vyčerpána.
Prodloužení ochranné doby z 50 na 70 let poškodilo přinejmenším jedno vydavatelství, které mělo vytištěnu Čapkovu Dášeňku (jako volné dílo), a nemohlo ji prodat, protože se skokově prodloužila ochranná doba. Jestli to šlo do stoupy nebo na 20 let do skladu, opravdu nevím. Taky se o tom psalo, i když pochybuji, že tomu budete věřit.
A jistěže tím vznikla i společenská škoda, protože se to nedostalo k dětem, kterým jsou vymývány mozky bezduchými Disneyovkami a podobnými škváry.
GIF prostě s plné škály tisíců odstínů udělá paletu 256. Nevím, jak tomu říkáte vy, ale podle mě je to ztráta.
JPEG má sice omezený počet barev (ovšem výrazně vyšší než ten GIF), ale když do něj převedete černou kresbu na bílém pozadí, tak tam jeho kompresní algoritmy nadělají řadu odstínů šedé, možná i 50 :-) A nad tím procesem jako uživatel nemáte žádnou kontrolu.
Vím, že BSA napáchala jakési škody a byla odsouzena k jejich zaplacení, načež se nejprve přejmenovala a poté zmizela.
Když mám volbu mezi batohem, kam se vejde 10 triček, ale pomačkají se, a batohem, kam se vejdou jen dvě, beru ten s deseti.
Možná existuje nějaký soft, co udělá z videa rovnou GIF. Nic takového jsem zatím neviděl a s vysokou pravděpodobností bych to, z mnoha důvodů, také nepoužil.
Když mám volbu mezi batohem, kam se vejde 10 triček, ale pomačkají se, a batohem, kam se vejdou jen dvě, beru ten s deseti.
Tak šťastnou cestu.
Možná existuje nějaký soft, co udělá z videa rovnou GIF. Nic takového jsem zatím neviděl a s vysokou pravděpodobností bych to, z mnoha důvodů, také nepoužil.
To, že vy jste něco neviděl, fakt nic neznamená. To, že máte tisíce důvodů, proč nepoužít něco, o čem nic nevíte, je pochopitelné. To je vaše specializace, mít názor na věci, o kterých nic nevíte.
Převádím-li obrázek se 256*256*256 barvami do formátu o 256 barvách, podstatná část informace z něj se ztratí.
Stačí použít formát ppm nebo png, u nichž se při ukládání obrazová informace neztrácí. ppm má tu výhodu, že je nekomprimovaný, takže práce s ním žere méně systémových prostředků.
Aha, pán neví, co je pixelart.
Většinou se to řeší obrázkem, který je odkazem na tu animaci. Netvrďte mi, že jste nikdy nic takového neviděl.
Odpornost zvaná Flash už skončila, naštěstí.
Takže nějaký vztah mezi CA a uživatelem digi podpisu je.
Vy jste ale tvrdil, že CA posílá nějaký klíč.
Žaloba by musela prokázat, že jsem ten soubor nestahoval bona fide, přičemž jsem měl možnost v toto věřit.
Jasně. A kdybyste ukradl auto, tak vám žaloba bude muset prokázat, že jste fakt musel vědět, že to auto není vaše, a že se v žádném případě nemohlo stát to, že vám to auto jeho původní majitel daroval, jenom vám to zapomněl říct a zapomněl vám k němu dát klíčky.
Je mi líto, ony diskuse o OSA byly v té době jednoznačné.
Ano, vy nechápete ani jednoznačné texty. To víme.
Ostatně, na kauzu Mironet se pamatujete?
Já si pamatuju na skutečnou kauzu Mironet, ve které OSA nijak nefigurovala. Co se dělo ve vaší alternativní realitě netuším.
Je mi líto, o těchto věcech moc nevíte.
Pořád je to evidentně mnohem víc, než víte vy.
Navíc si všimněte u filmů, jak často se objevují remake, a někdy i remake remake remake,
Ano, vše podle současného autorského práva. Ale vy pořád budete tvrdit, že to nejde.
Ano. Větu: "Museli jsme to znepřístupnit kvůli ochraně autorských práv po kontaktu s organizací je zajišťující a budeme to smět zpřístupnit sto let od vydání." byste zcela jistě vyložil jinak než normální lidé.
Jenže taková věta nezazněla. Z moha různých důvodů, např. proto, že v autorském zákoně není žádná lhůta 100 let.
Pokud by ten student prohlásil onen tahák za svůj autorský text, byly by s jeho zveřejněním problémy.
Autorské dílo je to, co splňuje znaky autorského díla – ne co někdo za své autorské dílo prohlásí. Autorský zákon zná takové věci jako citace.
Pokud by se krycí psaní prozradilo, měl by režim vynikající možnost udělat z politické kauzy nepolitické porušení autorských práv.
Neměl, protože to by nejprve skutečný autor musel tvrdit, že to bylo vydáno pod jiným jménem bez jeho souhlasu.
Je to naprostý nesmysl.
Je to fakt.
Ta legislativa platí pár desítek let
Začíná mi být jasné, že ty vaše paralelní vesmíry, ve kterých žijete, se od toho našeho liší časem. Jednou je pro vás pár desítek let „donedávna“, teď zase uplynulo od 17. století jen pár desítek let.
Spíš naopak, vznikala tehdy spousta děl
Tak určitě.
Autorský zákon neexistoval (až někdy do sklonku 19. století) žádný,
Plus mínus dvě stě let.
V době GIF byl nepatentovaný JPEG, krátce po zablokování GIF patenty spousta lidí převedla obrázky na svých webech na JPEG (i já).
JPEG byl také patentovaný, PNG ostatně také, akorát ty patenty pro PNG byly dány k dispozici zdarma. JPEG je formát se ztrátovou kompresí, takže se hodí pro fotografie, GIF používá bezeztrátovou kompresy, je vhodný pro schémata, snímky obrazovek a další umělé věci a umožňuje animace. Ten, kdo aspoň trochu tušil, o co jde, rozhodně nenahrazoval GIF JPEGem. Zejména když v ČR ten patent na GIF nikdy neexistoval.
Možná ještě něco:
Před nějakou dobou jsem se vás ptal, kolik románů jste napsal (či nějak podobně), což tedy mělo znamenat, zda máte vy sám s vlastní uměleckou tvorbou nějakou autentickou zkušenost, nebo zda jen papouškujete floskule "ochránců" práv autorů.
Já jako autor mohu konstatovat, že tito ochránci pro mě mají asi tak stejný význam jako ti "ochránci", co si je platí hospodský za to, že mu hospoda nevyhoří. A vadí mi právě tato hypertrofie oné "ochrany", která už vadí nejen konzumentům umění, ale i části autorů.
Pro mě je totiž čtenář mých děl partner, a ne drůbež, určená k totálnímu oškubání.
Před nějakou dobou jsem se vás ptal, kolik románů jste napsal (či nějak podobně), což tedy mělo znamenat, zda máte vy sám s vlastní uměleckou tvorbou nějakou autentickou zkušenost, nebo zda jen papouškujete floskule "ochránců" práv autorů.
Autorská díla nejsou jenom romány.
Já jako autor mohu konstatovat, že tito ochránci
Vy jste zatím ani nedokázal definovat, kdo ti vaši „ochránci“ jsou.
A vadí mi právě tato hypertrofie oné "ochrany", která už vadí nejen konzumentům umění, ale i části autorů.
Napsal jste jedinou konkrétní věc, která vám vadí – prodloužení ochrany z 50 na 70 let po smrti autora. Nic vám ale nebrání vaše díla uvolnit klidně hned.
Jestli mám obrázek o oněch 256*256*256 barvách a uložím ho do GIF, je to proces spojený se ztrátou informace. U GIF musím podstatnou část informace eliminovat, protože se do něj nevejde.
"Neuložíte"
Jistěže ano, pokud zadám třeba GIMPu "uložit (či exportovat) jako .gif", tak to uloží. Co se děje "pod kapotou" mě zajímat nemusí.
Velikostí souboru, vkládaného do příspěvku na sociální síti.
Prostě tak to bylo, bez ohledu na vaše plácání. Obrázkové prohlížeče a editory zobrazovaly ty obrázky ok, webové prohlížeče jako negativ. Patrně nedokázaly pracovat s hlavičkou GIFu.
Windows jsou kvalitativně horší než Apple i než Linux, BSD či profesionální UNIXy.
Pokud je mi známo, nebyly ty aktualizace přímo z webu Microsoftu.
Psal jsem o obrázcích a dal jsem i příklady.
23. 7. 2024, 14:47 editováno autorem komentáře
Takže já obrázky vyrobil jako GIFy, ale vy mě budete tvrdit, že to musely být JPEG, podle vaší obskurní hlášce, že s JPG "jsou problémy".
Nicméně tohle je typický přístup IT psychopatů a oligofreniků: Budou tvrdit bezcenné nesmysly a žvásty a ignorovat fakta. Což se běžně děje, když si lidé na ty jejich "geniální" výplody stěžují.
Akorát nevím, kdo ve vašem světě zaručuje, aby dvě osoby neměly stejný veřejný i privátní klíč.
Zaručuje to pravděpodobnost. Klíče se vybírají náhodně z tak obrovského prostoru, že je extrémně nepravděpodobné, aby vznikly dva stejné klíče.
Auto je materiální statek, o němž je vždy jasné, komu patří (až na pár výjimek)
Za prvé to není vlastností materiálních statků, za druhé i u autorských děl může být vždy jasné, komu patří.
Blábolíte.
Asi jsem vás citoval.
Kauza Mironet spočívala na aktivitách ochránců autorských práv na programy.
Žádného kolektivního správce pro software v ČR nemáme.
Spíš jde o to, že se filmaři bojí natočit něco originálního, aby se neukázalo, že "vykradli" nějaké motivy z jim neznámého filmu.
Takže pokud se točí originální filmy, potvrzuje to vaše tvrzení. Pokud se točí neoriginální filmy, také to podporuje vaše tvrzení. Pokud se netočí filmy, také to podporuje vaše tvrzení. Vlastně ať se děje co se děje, vždy je to potvrzení vašich tvrzení.
Takto ta věta zněla.
To vy nemůžete vědět.
rozhodně neprojde jako citace plný text.
Může projít.
Navíc naprostá většina autorů především tvoří a další aspekty je zajímají až sekundárně.
Nesmysl. Co kdybyste se tím začal řídit vy sám? Že byste vrátil všechny peníze, které jste za celý život vydělal. Protože pracovat jste měl přece z lásky k věci, ne pro peníze.
Po pár týdnech v kobkách STB by měl.
A k čemu by tam byla ta šaráda s autorským právem?
Je mi líto, naprostá většina děl, co stojí za čtení nebo koukání, se objevila na světě dříve než současná verze AZ.
To je ovšem něco jiného, než jste tvrdil dříve.
Doložil jsem vám, že ještě v polovině minulého století nebyla "ochrana autorských práv" tak restriktivní jako nyní.
Nic takového jste nedoložil a ani doložit nemohl. Protože autorské právo se od poloviny minulého století měnilo pouze v drobných parametrech.
K těm autorským zákonům jsem uvedl příklady, takže netrollte.
Neuvedl jste nic.
pořád lepší než se dostat do konfliktu s ochránci autorských práv.
Počítačové algoritmy nejsou autorská díla.
Ve skutečnosti GIF je ztrátový také, protože redukuje barevnou škálu na 256 odstínů.
Není ztrátový a neredukuje. Do GIFu do jednoho snímku nejde uložit víc, než 256 barev, ale to není žádná redukce formátu. Prostě když ukládáte obrázek do GIFu musí v tu chvíli už mít maximálně 256 barev.
Proto může být u řady konkrétních obrázků JPEG lepší než GIF.
Já jsem ale nepsal, že je něco lepší a něco horší. Každé je určené pro něco jiného.
Opravdu byste tomu věřil?
Já to vím.
Já tedy ne.
No tak vzhledem k tomu, že zásadně ignorujete fakta, je celkem jedno, čemu věříte a čemu nevěříte.
Animace, a kvalitnější než GIF, umožňuje formát MNG. Vygenerujete ho např. Image Magickem.
A čočka je nejlepší s párkem.
Ono se to dokonce "matoucí faktory" oficiálně odborně nazývá :-)
Seznam prvočísel na Wikipedii jasně ukazuje řídnutí výskytu prvočísel na číselné řadě. Jsem toho názoru, že tento trend je obecný a pokračuje i dál.
Spíš se motivy kupují a je tendence se soustředit na takové, které se dají koupit. Což je ovšem něco naprosto jiného než přelévání motivů.
Současné sdělovací prostředky to popisovaly poněkud jinak než vy, a věřím spíš jim.
Spousta klasických českých děl je pro potenciální konzumenty nedostupná, a ti jsou vázáni maximálně na "pirátské kopie". Z hlediska kultury je to spíš špatné.
GIF nezobrazí víc než 256 barev, tudíž se při jeho konstrukci redukuje paleta.
JPEG - nejsme ve sporu, šlo mi jen o to, že v JPEG paletu na 256 barev opravdu zredukovat nemohu.
BSA měla problémy a nakonec se vypařila, protože by musela platit miliony odškodného.
Já ten článek chápu jako určitý ekvivalent obdobných ustanovení ve stanovách KSČ, odkud to zřejmě opsali.
Nicméně, jak už jsem uvedl, chovají se totalitně a prosazují pavědecké bludy, které vyhovují bolševické či klerikální ideologii.
Nejsme ve sporu. Já to vidím tak, že webové prohlížeče v té době ignorovaly u tohoto typu obrázku paletu a zobrazily si to po svém.
Ona se velikost úhlu počítá trojčlenkou?
Pánové, dokud jste si vyměňovali názory, které se nějak dotýkají předmětu zájmu Lupy, šlo to brát jako diskusi.
Tohle ale není veřejný Hyde Park, tak se buď vraťte k internetu/počítačům/televizi nebo laskavě svou totálně off-topic debatu ukončete.
Zvlášť nekdo vysokoškolsky vzdělaný, držitel titulů MUDr. a CSc. by snad mohl vědět, jak se chovat na návštěvě...
Děkuji a přeji vám oběma hezký den.
31. 7. 2024, 10:47 editováno autorem komentáře
Pane doktore Šimůnku, to by už stačilo. Tohle nejsou vaše stránky, laskavě se řiďte pravidly diskuse i obecnou netiketou.
Už nevím jak to napsat, že na webu o internetu a televizi se o křesťanství nebo náboženství prostě NEDISKUTUJE???
"Zaručuje to pravděpodobnost."
Aha, takže to zaručeno není. Díky za info. Mé mínění, o e-podpisu opět poněkud kleslo.
A, MMCH, je vám jasné, že frekvence prvočísel na číselné řadě klesá, a že se můžeme v principu dostat do situace, kdy těch použitelných prvočísel (tj. větších než co se dá prolomit hrubou silou a menších než ta, s nimiž už se nedá řádně pracovat) nastane nedostatek?
"Mironet"
Jako "ochránce" autorských práv na SW existovala nějaký čas BSA, která se po několika prohraných kauzách, na jejichž základě měla platit obrovské odškodné, "vyzmizíkovala". V kauze Mironet už nefigurovala, v tom máte pravdu.
Točí se větší podíl neoriginálních filmů než dříve, což je popperovsky falsifikovatelná hypotéza.
Takto mi tu větu opakovali pracovníci vedení MZK. Nebo jste snad u toho byl?
Na MU máme zákaz "plný text" citovat i ve výuce, z důvodu aktuálního znění AZ.
Tím jsem chtěl decentně naznačit, že jen za ten honorář by produkci autorských děl skoro nikdo nedělal.
"k čemu by tam byla ta šaráda s autorským právem?"
K tomu, že se normalizační režim snažil veškerá politická pronásledování a trestání převést na obecnou kriminalitu, protože byl helsinský proces a některé další mezinárodní aktivity a režim se nechtěl nechat přistihnout u jednoznačně politického pronásledování, pokud to bylo jen trochu možné. I můj spolužák z ročníku, kterého soused udal, že si na chatě pouští písničky K. Kryla, "neuspěl u státních zkoušek".
"současná verze AZ a kvalita tvorby"
Je mi líto, je to jen jinými slovy a z trochu jiného aspektu to samé, co jsem napsal dříve.
Kauza Pán Prstenů (začátek 50. let minulého století) jasně ukazuje že ještě tehdy ochrana autorských práv byla na daleko nižší úrovni (dílo bylo chráněno ve Velké Británii, ale ne v USA).
A prodlužování doby ochrany od smrti autora o desítky let rozhodně není "změna v drobných parametrech".
"počítačové algoritmy...patentování"
Ve skutečnosti patentovatelné jsou, proto mohou vznikat patenty na SW. Nebo třeba na ten formát GIF.
"Do GIFu do jednoho snímku nejde uložit víc, než 256 barev, ale to není žádná redukce formátu. Prostě když ukládáte obrázek do GIFu musí v tu chvíli už mít maximálně 256 barev."
convert fotka.jpg fotka.gif
A ke ztrátě barev dojde až při samotné konverzi. Já nic předem redukovat nemusím.
Já bych opravdu nevěřil tomu, že by použití patentovaného GIF nebylo spojeno s rizikem nějaké aktivity třeba té BSA, dokud existovala. A je úplně jedno, jestli bych třeba po několika letech vyhrál soud. Tu spoustu času, co bych tomu musel věnovat, by mi nikdo nevrátil ani nenahradil.
Ano, když vznikla idea nahradit patentovaný GIF svobodným obrazovým formátem, vznikl kromě PNG, nahrazujícího statický GIF, formát MNG, schopný nahradit, a ve vyšší kvalitě, animovaný GIF. Že ho neznáte, je jen a jen váš problém.
Ono se to dokonce "matoucí faktory" oficiálně odborně nazývá :-)
Nikoli, to, s čím se tu potýkáme, se oficiálně odborně nazývá „deficit inteligence“.
Jsem toho názoru, že tento trend je obecný a pokračuje i dál.
Což má úplně stejný význam, jako váš názor na výskyt psů v soustavě Proxima Centauri.
Spíš se motivy kupují a je tendence se soustředit na takové, které se dají koupit.
Tak proč se pořád tváříte, že tomu nákupu zákony brání?
Současné sdělovací prostředky to popisovaly poněkud jinak než vy, a věřím spíš jim.
Ne, vy věříte vlastním bludům. Jak to popisovaly soudobé sdělovací prostředky totiž nevíte. Platnost zákona se dá ověřit snadno, to přechodné ustanovení taktéž. Ale vy tu radši budete psát bludy, protože najít si zákon a přečíst si v něm nějaké ustanovení neumíte.
Spousta klasických českých děl je pro potenciální konzumenty nedostupná, a ti jsou vázáni maximálně na "pirátské kopie". Z hlediska kultury je to spíš špatné.
Otázka je, čemu říkáte klasická česká díla. Každopádně to, zda autorské dílo bude či nebude dostupné, je rozhodnutí autora. Myslet si, jak na to vyzrajete, když autorská díla autorům vezmete, je krátkozraké – nepočítáte totiž vůbec s tím, že autor může jednoduše dílo nevytvořit. Takže sice můžete ukrást současná díla, ale ne ta budoucí. Na to dojeli už komunisti.
GIF nezobrazí víc než 256 barev, tudíž se při jeho konstrukci redukuje paleta.
Ne, žádná paleta se neredukuje. Do GIFu prostě větší paletu než 256 barev nedostanete, takže GIF nemá co redukovat. Pokud máte obrázek s více barvami, musíte nejprve zredukovat počet barev – a pak ten obrázek s redukovaným počtem barev můžete uložit do GIFu, JPEGu, BMP…
JPEG - nejsme ve sporu, šlo mi jen o to, že v JPEG paletu na 256 barev opravdu zredukovat nemohu.
To nemůžete, protože žádný formát nedělá redukci palety. Ono by to jaksi nedávalo smysl.
BSA měla problémy a nakonec se vypařila, protože by musela platit miliony odškodného.
Což je ovšem pro tuto debatu bezpředmětné.
To je bohužel úplně normální i v diskusích
na jiných webech. A to i přesto, že mají jasně vyvěšena pravidla diskuse...
Začni u sebe. Zrovna ty rád cyklíš diskusi, když maskuješ svoji neznalost.
Aha, takže to zaručeno není.
Zaručeno to je.
Mé mínění, o e-podpisu opět poněkud kleslo.
Což je úplně jedno. Vzhledem k tomu, že je vaše mínění založeno na neznalosti.
A, MMCH, je vám jasné, že frekvence prvočísel na číselné řadě klesá
Pokud to umíte dokázat, Fieldsova medaile vás nemine.
těch použitelných prvočísel nastane nedostatek?
No, a když ze Sahary odnesete jednou za rok jedno zrnko písku, také nastane nedostatek písku na Sahaře.
Jako "ochránce" autorských práv na SW existovala nějaký čas BSA
BSA neměla žádné pravomoci.
Točí se větší podíl neoriginálních filmů než dříve, což je popperovsky falsifikovatelná hypotéza.
Za prvé pro to nemáte žádný důkaz. Za druhé pokud je to pravda, dokazuje to, že autorské právo umožňuje navazovat na předchozí díla.
Takto mi tu větu opakovali pracovníci vedení MZK. Nebo jste snad u toho byl?
Byl jsme u toho, když jste tvrdil, že někdo něco řekl či napsal – a pak se ukázalo, že tvrdil něco podstatně jiného. Vždyť i vy sám tvrdíte po pár komentářích něco podstatně jiného, než jste tvrdil dříve – a nevíte o tom.
Na MU máme zákaz "plný text" citovat i ve výuce, z důvodu aktuálního znění AZ.
No jo, tak musí vám to říct tak, abyste to mohl pochopit i vy.
Je mi líto, je to jen jinými slovy a z trochu jiného aspektu to samé, co jsem napsal dříve.
Nikoli. Například pro to, že kvalita a kvantita je něco jiného a vy jste prvně psal jen o kvantitě.
Kauza Pán Prstenů (začátek 50. let minulého století) jasně ukazuje že ještě tehdy ochrana autorských práv byla na daleko nižší úrovni (dílo bylo chráněno ve Velké Británii, ale ne v USA).
Ukazuje to akorát, že se autorská práva na mezinárodní úrovni řešila až později.
A prodlužování doby ochrany od smrti autora o desítky let rozhodně není "změna v drobných parametrech".
Je.
A ke ztrátě barev dojde až při samotné konverzi. Já nic předem redukovat nemusím.
Redukuje to ImageMagick. To, že se voláním jednoho příkazu provede víc kroků je naprosto normální. Kdybyste tam přidal parametry na zmenšení obrázku, budete tvrdit, že GIF omezuje velikost obrázku?
Já bych opravdu nevěřil tomu, že by použití patentovaného GIF nebylo spojeno s rizikem nějaké aktivity třeba té BSA, dokud existovala.
Patenty jsou registrované v jednotlivých státech. Ve státě, kde patent není registrován, tam neplatí. BSA neřešila patenty.
Ano, když vznikla idea nahradit patentovaný GIF svobodným obrazovým formátem, vznikl kromě PNG, nahrazujícího statický GIF, formát MNG, schopný nahradit, a ve vyšší kvalitě, animovaný GIF. Že ho neznáte, je jen a jen váš problém.
Zase lžete. Já formát MNG znám, stejně jako znám APNG. Jenže ten váš text nesouvisí s předchozí diskusí. Jenom jste si prostě na něco vzpomněl, a bůhvíproč máte potřebu každou blbost, která vás napadne, napsat.
Najděte delší řadu prvočísel, než je na Wikipedii, a vyvraťte to.
Kupování motivů je něco kvalitativně jiného než jejich svobodné přelévání z díla do díla. Ostatně, spory jsou i kolem fan děl.
Nevidím důvod nevěřit tehdejším sdělovacím prostředkům.
Problém ovšem nastává, pokud je autor po smrti a majitelem autorských práv je někdo, kdo si zveřejnění díla nepřeje (důvody nemusejí být vždy čisté a legitimní). "Ukradení" takového díla autora nijak nepoškodí, ani nedemotivuje autory jiné.
A, jak jsem uvedl, ještě před sto lety byla ona ochrana na podstatně nižší úrovni a na kvalitu tvorby to nějaký zásadní vliv nemělo, a pokud ano, tak spíš pozitivní. A autorská díla vznikala i v době, kdy žádná taková ochrana neexistovala. Než pan Defoe zemřel, bylo na světě údajně 14 pirátských vydání jeho Robinsona (vč. překladů), pokud si to číslo z knihy pana Hlinky o tomto díle správně pamatuji, a hlady nezemřel.
První film o Drakulovi se sice musel kvůli autorským právům jmenovat "Nosferatu", ale tahle ochrana autorských práv byla spíš ke škodě (ostatně, ve slovenském vydání Drakuly za minulého režimu jsou jako ilustrace obrázky z tohoto filmu).
Mám-li obrázek z několika tisíci odstíny a do GIF se jich vejde jen 256, musí se jejich počet redukovat a nad tou redukcí běžně nemá uživatel žádnou kontrolu. Může se ztratit i podstatná informace, nesená podobnými odstíny, z nichž transformace na GIF udělá jednu barvu.
A představa, že bych ručně v nějakém neztrátovém formátu (třeba .pgm) redukoval barvy na 256 a potom to převáděl na GIF je poněkud mimo realitu.
Image Magick umožňuje redukci barev v obrázku, takže má člověk ten děj pod částečnou kontrolou, ale je to dost drbačka, stejně jako podobné funkce třeba v GIMPu.
Prostě GIF nepoužívám, jako cosi zastaralého.
Převádím-li JPEG na GIF, musí k oné redukci barev dojít, přitom je to interní proces v převádějícím programu.
Nespoléhat se na statistiku, může tam být opravdu hodně matoucích faktorů.
To, že je něco matoucího pro vás, neznamená, že je to matoucí pro všechny.
Pak je asi blbostí seznam prvočísel na Wikipedii.
Není.
Právě ono řídnutí prvočísel je zdrojem omezení pro jejich praktické použití.
Nesmysl.
Ta jsou IMHO (a nejen IMHO) v současné době natolik hypertrofovaná, že znemožňují zcela přirozenou uměleckou tvorbu, vyžadující volné přelévání motivů apod. (viz lidová slovesnost, viz tvorba před vznikem AZ).
Za prvé, to, co je chráněno autorským právem, se v posledních desetiletích nijak výrazně neměnilo. Za druhé, sám jste psal, že vzniká více neoriginálních filmů, než dříve, tedy že se motivy přelévají více než dříve.
Prodloužení ochranné doby z 50 na 70 let poškodilo přinejmenším jedno vydavatelství, které mělo vytištěnu Čapkovu Dášeňku (jako volné dílo), a nemohlo ji prodat, protože se skokově prodloužila ochranná doba.
Kancelář k uvádění románových příběhů na pravou míru k tomu dodává následující: Za prvé, díla Karla Čapka se stalo volnými 1. ledna roku 1989, až do roku 2000 totiž v ČSSR/ČR platila základní ochrana dle Bernské úmluvy, tedy 50 let. Na 70 let se prodloužila od účinnosti zákona 121/2000 SB., tedy od 1. prosince 2000, přičemž platilo ještě dvouleté přechodné období, po které bylo možné rozšiřovat dříve pořízené rozmnoženiny. Zákon byl vyhlášen ve Sbírce zákonů 12. května 2000.
Což znamená, že buď bylo vedení onoho vydavatelství zhruba stejně inteligentní, jako vy, vytisklo Dášeňku v době, kdy se vědělo, že se bude doba trvání majetkových práv prodlužovat, pak knihu dva roky drželi ve skladech a neprodávali ji, i když mohli, a pak se strašně divili a nedojednali licenci na prodej knihy. Nebo jste si to celé vymyslel – jako skoro vždy.
A jistěže tím vznikla i společenská škoda, protože se to nedostalo k dětem, kterým jsou vymývány mozky bezduchými Disneyovkami a podobnými škváry.
Jasně, protože Dášeňka se vůbec nedá v knihkupectvích a knihovnách sehnat.
GIF prostě s plné škály tisíců odstínů udělá paletu 256.
Ne, GIF vám nic takového neudělá. GIF má prostě barevnou paletu na jeden snímek, která má 8 bitů, tedy 256 barev. Není žádná šance, že byste se pokusil uložit do snímku GIFu 257. barvu – do 8bitového bajtu prostě větší hodnotu nenarvete.
JPEG má sice omezený počet barev (ovšem výrazně vyšší než ten GIF), ale když do něj převedete černou kresbu na bílém pozadí, tak tam jeho kompresní algoritmy nadělají řadu odstínů šedé, možná i 50 :-) A nad tím procesem jako uživatel nemáte žádnou kontrolu.
Ano, to je právě důsledek ztrátové komprese.
Vím, že BSA napáchala jakési škody a byla odsouzena k jejich zaplacení, načež se nejprve přejmenovala a poté zmizela.
Takže opět máte nějaké mlhavé tušení a k tomu jste si přibásnil spoustu věcí, které pravda nejsou. A to je právě váš problém. Když si k jedné maličkosti, kterou (možná) víte, navymýšlíte tunu nesmyslů, nikdo vám pak nevěří ani tu maličkost.
Kdyby "ochránci" neexistovali, nebyl by takový rozruch kolem autorských práv.
Jenže vy nejste schopen říct, kdo to je, takže nic takového neexistuje.
Vzhledem k tomu, že na ulozto free verze některých knih s odkazem na zakoupení plného textu byly, dovoluji si konstatovat, že se míjíte s realitou.
Což ovšem neznamená, že to byla nejlepší možná forma distribuce takových knih. Naopak, na ulož.to to bylo pravděpodobně jenom proto, aby když tam někdo bude hledat pirátskou kopii, narazil na tohle – a autor měl jistou naději, že si dotyčný tu knihu koupí.
A nikde jinde než na ulozto jsem na něco podobného nenarazil.
Možná proto, že jinde se rovnou prodávala ta plná verze.
Takže to byl nejspíš optimu blízký web pro něco takového.
Je to asi stejné, jako kdybyste tvrdil, že optimální místo na distribuci starých papírových knih je kontejner na tříděný papír. A že už jste v kontejneru pár starých knih našel. Ano, je to možné, občas někdo do kontejneru na papír vyhodí i knihu – ale se službami antikvariátů se to jaksi vůbec nedá srovnávat a normální lidé prodávají a nakupují staré knihy v antikvariátech. Což samozřejmě nevylučuje, že někteří je hledají v těch kontejnerech.
Najděte delší řadu prvočísel, než je na Wikipedii, a vyvraťte to.
Ale matematické zákonitosti nefungují tak, že nějakou zákonitost najdete na začátku potenciálně nekonečné řady a prohlásíte, že to plat pro celou řadu. A matematické důkazy nefungují tak, že je nějaké tvrzení považováno za platné, odkud někdo neprokáže opak.
Tím vaším přístupem můžu dokázat, že všechna prvočísla jsou menší než deset. Začnu řadu prvočísel – 2, 3, 5 – ta jsou všechna menší než deset. Takže podle vás je to důkaz, že všechna prvočísla jsou menší než deset, a bude platit do té doby, než někdo nepřijde s řadou prvočísel, kde bude prvočíslo větší než 10. Což by samozřejmě v tomto konkrétním případě bylo jednoduché, ale u velkých prvočísel už by to byl problém – a matematické důkazy takhle nefungují.
Kupování motivů je něco kvalitativně jiného než jejich svobodné přelévání z díla do díla.
Nenazýval bych „svobodné“ to, že něco vezmete bez svolení toho, kdo to vytvořil.
Nevidím důvod nevěřit tehdejším sdělovacím prostředkům.
Já jsem viděl desítky důvodů, proč nevěřit vám.
Problém ovšem nastává, pokud je autor po smrti a majitelem autorských práv je někdo, kdo si zveřejnění díla nepřeje (důvody nemusejí být vždy čisté a legitimní). "Ukradení" takového díla autora nijak nepoškodí, ani nedemotivuje autory jiné.
Je to úplně stejný problém, jako když je po smrti vlastník fyzické věci a jeho dědicové mají jiné názory, než měl on. V obou případech to má jednoduché řešení – dotyčný vlastník to může zařídit ještě během svého života.
A, jak jsem uvedl, ještě před sto lety byla ona ochrana na podstatně nižší úrovni
To jste uvedl, ale nijak jste to nedoložil. Ani jste nedoložil, že by to mělo nějaký efekt na vznik nebo šíření autorských děl.
A autorská díla vznikala i v době, kdy žádná taková ochrana neexistovala.
Ano, vznikala. Ale byla něčím exkluzivním, jejich užití si mohla dovolit jen omezené množství lidí, jejich tvorbou se zabývalo podstatně méně lidí a vznikalo řádově méně děl.
Mám-li obrázek z několika tisíci odstíny a do GIF se jich vejde jen 256, musí se jejich počet redukovat a nad tou redukcí běžně nemá uživatel žádnou kontrolu.
Počet barev se musí redukovat před tím, než je uložíte do formátu GIF. Jak tu redukci uživatel udělá je čistě na něm, formát mu do toho nijak nemluví ani mluvit nemůže. A jestli to dělá uživatel nástrojem, nad kterým má kontrolu nebo nemá, to je problém uživatele. S tím „běžně“ bych byl velmi opatrný, snad všechny nástroje, které používám já (grafické editory a konvertory) dávají uživateli spoustu možností, jak snížení počtu barev ovlivnit.
transformace na GIF udělá jednu barvu
Transformace na GIF barvy nijak nemění.
A představa, že bych ručně v nějakém neztrátovém formátu (třeba .pgm) redukoval barvy na 256 a potom to převáděl na GIF je poněkud mimo realitu.
Mimo realitu je vaše představa, že redukujete barvy v nějakém formátu. Barvy redukujete v grafickém editoru (váš ImageMagick je příkladem grafického editoru).
Převádím-li JPEG na GIF, musí k oné redukci barev dojít, přitom je to interní proces v převádějícím programu.
Nemusí to být žádný interní proces, můžete to dělat explicitně. A i kdyby to byl interní proces, nemá to nic společného s formátem. Například proto, že identický proces použijete i v případě, když ten počet barev budete redukovat z jiného důvodu a budete to převádět do jakéhokoli jiného formátu, třeba PNG.
To, že nejsem schopen z hlavy říct, kdo to konkrétně je, neznamená, že ten "kdo" neexistuje.
"Což ovšem neznamená, že to byla nejlepší možná forma distribuce takových knih"
Jinde jsem se s tím nesetkal.
Plná verze - kupujete zajíce v pytli.
Asi nejlepší na knihy, zejména takové, co by je antikvariát nevzal, jsou "veřejné knihovničky", bývají třeba ve zdravotnických zařízeních a jinde, kde chodí hodně lidí. Knihu si tam můžete půjčit na přečtení, nebo odnést, nebo naopak tam nějaké knihy dát.
Asi to není úplně košer podle AZ (to ostatně antikvariáty a internetové aukce knih také), ale je to velmi praktické a člověk se nedopouští pro mou generaci odporného činu ničení knihy. A před pár lety, když jsem vyvážel starou TV do kontejneru, jsem ve sběrném dvoře našel jakýsi prvorepubliční časopis se SF povídkou, o které nic nevěděl ani pan Adamovič, který se o tento žánr u nás dlouhodobě zajímá.a studuje ho.
Wikipedie cituje zákon, že dvojkou počínaje je mezi jakýmkoli n a 2n nejméně jedno prvočísslo. A s velikostí n ta vzdálenost n až 2n zákonitě roste. Taky píše o "hnízdech" prvočísel i o oblastech číselné řady, kde prvočísla skoro nejsou. Nicméně se ale také dá konstatovat, že čím větší je číslo, tím větší je pravděpodobnost, že bude něčím dělitelné (např. u dvojky je ta pravděpodobnost 0).
Svobodné přelévání - od vzniku první literatury až někdy po druhou polovinu 19. století naprosto běžná věc.
"Ochrana autorských práv" postupně přitvrzuje a nyní je na úrovni, která spíš tvorbě škodí než prospívá. Platí to zcela obecně: Jakákoli regulace může být přeregulována a msto prospěchu začne škodit. Platí to i o zdanění.
"byla něčím exklusívním..."
Je mi líto. Poměrně rychle začala vznikat "lidová" literatura, mnohdy označovaná za brak. V podstatě to "zavinila" povinná školní docházka (u nás Marie Terezie), která vygenerovala spoustu gramotných lidí a vytvořila trh pro tuto literaturu. Ale v některých zemích postupný nárůst gramotnosti lidových vrstev (a tím vytvoření příslušného trhu) naastal už před ní. U nás byla vysoká gramotnost obyvatelstva po husitských válkách až v rámci rekatolizace byl přístup ke vzdělání většině populace uzavřen. A už tehdy vznikala díla pro širší veřejnost, která ovšem většinou byla zničena za rekatolizace.
U nás je asi nejznámější literární dílo z období po obnovení gramotnosti obyvatelstva Lips Tullian od Quidona z Felsů (z důvodu jeho zpopularizování komiksy Káji Saudka). A ještě dříve "letěly" krváky (doporučuji Váchalův "Krvavý román" a hlavně autorovu předmluvu, zabývající se tímto žánrem). A ještě dříve hrály tu samou úlohu kramářské písně, v nichž se také běžně přebírala témata z jedné do druhé). Jedna z nich se dostala až do Babičky Boženy Němcové. A v jedné ze svých knih ji rozebírá M. Ivanov. MMCH, historie, jak přišel ke svému příjmení, se v trochu upravené podobně dostala do Vaňkova pokračování Švejka (které by také za současného AZ těžko vzniklo).
K tomu GIF: Původní obrázek s více barvami se musí zredukovat na obrázek se 256 barvami. Většinou je to nějaký interní proces konverzního programu, který je mimo kontrolu uživatele. Některé konverzní programy či postupy umožňují uživateli do tohoto procesu zasahovat. Čím jsou ovšem uživatelovy možnosti rozsáhlejší, tím je to celé pracnější. Proto je nutno konverzi jakéhokoli obrázku s více barvami než 256 na GIF považovat za takovou, při které se ztratí z onoho obrázku část informace. Měla pozitivní význam v době existence programů, které nic jiného než GIF neuměly zobrazit, dnes v podstatě konverze obrázku na GIF žádný přínos nemá.
"Klesá pravděpodobnost"
To více.méně stačí.
Obor použitelných prvočísel je na dolní straně vymezen oblastí, v níž jsou prvočísla již prolomitelná hrubou silou, a na druhé straně oblastí, v níž jsou prvočísla moc velká, aby s nimi mohly současné počítače pracovat. A pokud se tato oblast bude posouvat dál do větších čísel a současně růst počet lidí, používajících digitálně podepsané dokumenty, může se skutečně stát, že použitelná prvočísla dojdou.
Ano, takoví Dante Alighieri, Giovanni Boccaccio, William Shakespeare, Benvenuto Cellini, Michelangelo Buonaroti, Giotto di Bondone a mnoho dalších podobných - to byli kovaní komunisté! A proto se motivy mezi jejich díly (a díly řady jejich současníků, kteří by se sem nevešli) běžně přelévaly.
Stačí porovnat ochranu autorských práv na přelomu 19. a 20. století, v polovině 20. století a nyní.
Je mi líto, že vaše fantasie neobstojí konfrontaci s realitou, která je naprosto jiná. Dokonce ani s tím, co je součástí běžného "všeobecného rozhledu".
Na tom se shodneme: Při konverzi na GIF se informace ztratí, potom ale z něj vytáhneme to, co jsme tam uložili (to ale platí pro JPEG více-méně taky).
Pochopitelně, není to jediný způsob animování obecně. A to, že sociální sítě používají zastaralé technologie, není argument.
Wikipedie cituje zákon, že dvojkou počínaje je mezi jakýmkoli n a 2n nejméně jedno prvočísslo. A s velikostí n ta vzdálenost n až 2n zákonitě roste. Taky píše o "hnízdech" prvočísel i o oblastech číselné řady, kde prvočísla skoro nejsou. Nicméně se ale také dá konstatovat, že čím větší je číslo, tím větší je pravděpodobnost, že bude něčím dělitelné (např. u dvojky je ta pravděpodobnost 0).
Vy můžete konstatovat kdejakou blbost, to už víme. Každopádně to, co vy považujete za jisté a zřejmé jen tak od stolu, ve skutečnosti dokázali matematici až na přelomu devatenáctého a dvacátého století – a co je podstatné, ten důkaz (na rozdíl od vašeho tvrzení) neříká, že počet prvočísel neustále klesá. Říká, že klesá pravděpodobnost, že další číslo bude prvočíslem. Z této věty (říká se jí Prvočíselná věta) tedy neplyne vaše tvrzení, že by prvočísla použitelná pro kryptografii mohla dojít. Klidně tam může být nějaká „bublina“, že zrovna na té části číselné osy bude prvočísel hodně. Je to málo pravděpodobné – ale to podle vás nic neznamená.
Mimochodem, ta oblast číselné osy, kterou používáme, je přímo svázaná s velikostí klíčů, které se používají. Protože privátní klíč (pokud používáme algoritmus založený na prvočíslech) jsou v podstatě ta prvočísla, takže velikost klíče přímo definuje, jak velké prvočíslo můžeme zvolit. A velikost používaných klíčů se postupně zvětšuje, tím, jak se zrychlují počítače a jsou schopné stále více upočítat hrubou silou. Nebo-li celá vaše obava, že nám jednou prvočísla dojdou, jaksi nepočítá s faktem, že používáme čím dál větší prostor čísel. Což byste samozřejmě věděl, kdybyste o kryptografii alespoň něco vzdáleně tušil. Místo toho akorát plácáte blbosti o tom, jak dojdou prvočísla, a já se u toho královsky bavím, protože je jasné, že vůbec nevíte, k čemu se ta prvočísla používají.
Svobodné přelévání - od vzniku první literatury až někdy po druhou polovinu 19. století naprosto běžná věc.
Jak jsem psal, opatrně s tím pojmem „svoboda“. To, že komunisti ukradli lidem jejich majetek, totiž také perfektně odpovídá tomu vašemu pojmu „svoboda“. Já vaši komunistickou „svobodu“ rozhodně nechci a považuju ji za nesvobodu.
"Ochrana autorských práv" postupně přitvrzuje a nyní je na úrovni, která spíš tvorbě škodí než prospívá.
Když máte nějaké tvrzení dokázat, nepomůže, že ho bez důkazů zopakujete.
Je mi líto.
Vám je pořád líto, že píšete blbosti, ale pořád v tom pokračujete. Co vás k tomu nutí? Tak s tím psaním přestaňte a nebudete se pořád muset litovat.
Proto je nutno konverzi jakéhokoli obrázku s více barvami než 256 na GIF považovat za takovou, při které se ztratí z onoho obrázku část informace.
To tak klidně považovat můžete. Ale GIF ztrátový není, protože co do něj uložíte, přesně to z něj zase přečtete.
dnes v podstatě konverze obrázku na GIF žádný přínos nemá
V posledních letech naopak GIFy zažívají renesanci, protože to na některých sociálních sítích byl jediný způsob, jak publikovat animaci. Všechny ty animované memy jsou GIFy, proto existuje služby GIPHY. Takže ten váš nesmysl a nevýznamnosti GIFu by vám měl být také líto.
To více.méně stačí.
Nestačí. Potože ta pravděpodobnost klesá pomaleji, než roste počet použitelných prvočísel.
A pokud se tato oblast bude posouvat dál do větších čísel a současně růst počet lidí, používajících digitálně podepsané dokumenty, může se skutečně stát, že použitelná prvočísla dojdou.
Jo, třeba za 100 bilionů let.
Stačí porovnat ochranu autorských práv na přelomu 19. a 20. století, v polovině 20. století a nyní.
Ta to udělejte.
Je mi líto, že vaše fantasie neobstojí konfrontaci s realitou, která je naprosto jiná. Dokonce ani s tím, co je součástí běžného "všeobecného rozhledu".
ANo, vaše realita je jiná, než cokoli, co někdo viděl, slyšel či zažil.
Při konverzi na GIF se informace ztratí
Neztratí. Při konverzi na GIF se žádná obrazová informace neztratí. Může se stát, že daný obrázek nelze na GIF zkonvertovat, ale když máte obrázek, který lze uložit do GIFu, tak se uložením do GIFu žádná informace neztratí.
to ale platí pro JPEG více-méně taky
Ne, neplatí. JPEG používá ztrátovou kompresi.
Pochopitelně, není to jediný způsob animování obecně. A to, že sociální sítě používají zastaralé technologie, není argument.
Sociální sítě začaly používat to, co bylo široce dostupné v prohlížečích.
"Nestačí"
to byste musel nějak dokázat.
Obávám se, že za podstatně kratší dobu.
Takže, původně žádná ochrana, maximálně morální opovržení proti plagiátorům (ovšem plagiátorství chápáno podstatně úžeji než nyní), posléze jakési časově a místně silně omezené ochrany, které se postupně rozrůstaly. Včetně toho, co je vlastně chráněno. V tom přelomu předminulého do minulého století blízké optimu, v polovině 20. století jednoznačně za optimem a v současné době jednoznačně brzdící uměleckou tvorbu všeho druhu.
To, že neznáte klasická kulturní díla, jako Celliniho vlastní životopis, nebo Vasariho Životopisy..., je váš problém, ne můj. A v té době se prostě motivy přelévaly z díla do díla a každý umělec musel počítat s tím, že někdo za pár let může přijít a udělat to, co momentálně dělá, znovu a líp (což byla ovšem motivace ke kvalitě práce).
A některým, z pohledu současného AZ pirátským, kopiím vděčíme za znalost těch původních děl. Např. da Vinciho "Ledu z labutí" přehledy jeho díla zobrazují v "pirátské" kopii, vzniklé ještě za jeho života, protože originál byl zničen za řádění Savonaroly. A soudobé kopie jeho Poslední večeře páně nesou často více informací než zbytky originálu. Pochopitelně, to samé platí i pro díla mnoha dalších malířů a sochařů.
A, MMCH, na ulozto byla i díla s prošlými právy (tedy volná), jako "Frigo na mašině" nebo první, němá, verze Tří mušketýrů.
Je mi líto, při konverzi na GIF se v případě třeba foto z mobilu ztratí informace o většině barev a výsledný obrázek bude daleko víc informačně narušený než ztrátovou konverzí do JPEG.
V prohlížečích lze bez problémů animovat např. série obrázků formátu JPEG pomocí javascriptu (dělal jsem to, takže vím, že to jde)
to byste musel nějak dokázat.
Ten důkaz je poměrně jednoduchý. Velikost klíče se s každou další generací klíčů zdvojnásobí. Používali jsme klíče o velikosti 256 bitů, pak 512, pak kilové klíče, dvoukilové, dnes se už pro důležitější věci používají klíče o velikosti 4096 bitů a někde se začínají používat 8192 bitů dlouhé klíče. (Bavíme se stále o RSA, když se bavíme o prvočíslech.) Takže počet všech možných čísel, která se vejdou do daného klíče, se s každou generací umocní na druhou. Nebo-li v první generaci to bylo n
, v druhé n²
, ve třetí n⁴
, pak n⁸
a tak dále.
No a Prvočíselná věta říká, že v rozsahu 1..n
je přibližně n/ln(n)
prvočísel. Takže v první generaci jsme měli přibližně n/ln(n)
provčísel. V druhé generaci přibližně n²/ln(n²)
prvočísel, neboli n²/2·ln(n)
. Ve třetí generaci n⁴/4·ln(n)
. Va kžadé další generaci klíčů tedy máme n/2
krát větší počet prvočísel, než v předchozí generaci klíčů.
Takže všechny ty vaše bláboly o tom, jak dojdou klíče, jsou založené jenom na tom, že nemáte vůbec žádnou představu, jak rychle přibývá potenciálních klíčů ani jak pomalu ubývá prvočísel. Protože netrefit, že exponenciála poroste výrazně rychleji, než lineární funkce, to je opravdu hodně mimo.
Obávám se, že za podstatně kratší dobu.
To se obáváte na základě čeho? Počítal jste to? (Všechny informace potřebné k výpočtu máte výše. Jenom stačí nějak odhadnout počet podpisů, které se vytvoří. Tak já bych třeba počítal s počtem atomů v celém vesmíru. Představte si, že byste každý atom ve vesmíru opatřil elektronickým podpisem. To by jako horní odhad počtu vytvořených elektronických podpisů založených na prvočíslech mohlo být vyhovující, ne?)
Takže, původně žádná ochrana, maximálně morální opovržení proti plagiátorům
Na přelomu 19. a 20. století samozřejmě autorské právo existovalo.
To, že neznáte klasická kulturní díla,
Vy neznáte malou násobilku. Jak jsem na to přišel? No teď jsem si to právě vymyslel. Úplně stejně, jako si vymýšlíte vy.
A, MMCH, na ulozto byla i díla s prošlými právy (tedy volná),
Jo, a když Policie vypátrá zloděje, najde u něj doma mezi ukradenými věcmi i jeho vlastní věci. No a co?
Je mi líto, při konverzi na GIF se v případě třeba foto z mobilu ztratí informace o většině barev
Neztratí. Při konverzi do GIFu se uloží všech 256 barev, které má původní obrázek. Obrázek s větším množstvím barev do GIFu vůbec nejde uložit, takže se nemůže nic ztratit.
V prohlížečích lze bez problémů animovat např. série obrázků formátu JPEG pomocí javascriptu (dělal jsem to, takže vím, že to jde)
ANo, to je přesně to, co chtějí uživatelé sociálních sítí dělat, když chtějí publikovat vtipnou sekvenci. Chtějí něco programovat v JavaScriptu.
Váš důkaz je ovšem založen na představě, že frekvence prvočísel na číselné řadě nijak výrazně neklesá. Což zatím není ani dokázáno, ale ani vyloučeno.
Na přelomu 19. a 20. století např. autorské právo se jen velmi omezeně vztahovalo např. na překlady. A v oblasti výtvarných děl bylo ještě benevolentnější.
Pokud byste ta díla znal, musel byste respektovat, co je v nich napsáno. protože jak Vasari, tak i Cellini o přelévání motivů píšou.
Jenže Policie nemá právo ty zlodějovy prokazatelně vlastní věci zabavit. Leda by byly používány ke kriminální činnosti.
Původní obrázek má tisíce barev a při konverzi na GIF z nich zbude 256. Ztráta informace to jednoznačně je. Rozdíl tu je jedině v tom, že pokud z GIF vygeneruji nový GIF a z něj další, tak už k žádným dalším ztrátám informace nedojde, zatímco pokud uložím obrázek JPEG, otevřu ho a znovu uložím (atd.), tak po několika takových cyklech bude mezi prvním a posledním obrázkem viditelný rozdíl. Proto se také všude doporučuje pracovat s nějakým bezztrátovým formátem (třeba ppm, nebo nativním formátem obrázkového editoru) a až výsledek uložit do JPEG.
Jistěže MNG je vhodnější a některé prohlížeče ho umějí. A umí toho mnohem víc (např 256 stupňů průhlednosti pixelu).
Nicméně, pokud někdo napíše příslušnou sekvenci příkazů a uživatel do ní jen dodá názvy obrázků a délky prodlev mezi výměnami, tak je to práce pro opravdu jen mírně vycvičenou opici. Pochopitelně, pokud tedy posléze nepřijde jiná opice a nezačne prohlašovat, že je ta sekvence chráněna autorským zákonem :-)
Váš důkaz je ovšem založen na představě, že frekvence prvočísel na číselné řadě nijak výrazně neklesá. Což zatím není ani dokázáno, ale ani vyloučeno.
Můj důkaz je založen na prvočíselné větě, která je dokázána. To, že vy popíráte fakta a matematické důkazy, je váš problém.
Na přelomu 19. a 20. století např. autorské právo se jen velmi omezeně vztahovalo např. na překlady. A v oblasti výtvarných děl bylo ještě benevolentnější.
Nesmysl.
Pokud byste ta díla znal, musel byste respektovat, co je v nich napsáno. protože jak Vasari, tak i Cellini o přelévání motivů píšou
Ale já respektuju, co je v nich napsáno.
Jenže Policie nemá právo ty zlodějovy prokazatelně vlastní věci zabavit. Leda by byly používány ke kriminální činnosti.
Policie také žádná autorská díla nezabavila, protože to nejde. T oje jedna z mála odlišností autorských děl od hmotných statků.
Původní obrázek má tisíce barev a při konverzi na GIF z nich zbude 256.
Ne, do GIFu prostě obrázek s tisíci barev neuložíte.
Jistěže MNG je vhodnější a některé prohlížeče ho umějí.
Moderní prohlížeče ne. Mozilla ho uměla do roku 2003.Twitter vznikl v roce 2006. Zase problém s časem v tom vašem paralelním vesmíru.
Nicméně, pokud někdo napíše příslušnou sekvenci příkazů a uživatel do ní jen dodá názvy obrázků a délky prodlev mezi výměnami, tak je to práce pro opravdu jen mírně vycvičenou opici.
Jasně, a přesně to chtějí uživatelé dělat. Ne vzít jeden soubor a přetáhnout ho pomocí drag-and-drop do prohlížeče. Uživatelé chtějí vzít video, sehnat nějaký program, kterým jim ho uloží po jednotlivých snímcích, pak nahrávat každý snímek jako samostatný soubor a psát k tomu, jak dlouho se má zobrazovat.
Tak hlavně že vy si stěžujete, že je používání nějakých aplikací složité.
Wikipedie jasně uvádí, že je tato věta spojena s "s jedním z nejdůležitějších nevyřešených problémů matematiky: Riemannovou domněnkou."
Smysl.
Bylo daleko benevolentnější i např. pořizování kopií obrazů. I vydávání překladů, i vydávání originálního textu v jiných (stejnojazyčných) zemích. Délka "ochrany" byla výrazně kratší, atd.
Pokud ta díla znáte, tak jejich text nerespektujete.
Policie může zabavit nosič s nelegálním a autorsky chráněným obsahem.
"Ne, do GIFu prostě obrázek s tisíci barev neuložíte."
Ano, proto uložení (převedení) takového obrázku do GIF s 256 brvami považuji za ztrátové.
Mozilla
Že by s vývojem k "lepším zítřkům" mizela funkčnost? A pak se divte, že uživatelé často odmítají upgrade.
Ujišťuji vás, že vyrobit z takové série obrázků GIF je +- stejně pracné (musel byste z videa udělat sled obrázků třeba pomocí ffmpeg a vybrat některé z nich, nějak je vizuálně optimalizovat, případně oříznout, a ještě si nejsem jist, zda GIF zvládne různé délky mezi jednotlivými snímky, zatímco mnou popsaný postup ano.
Pochopitelně, mám na mysli tvorbu originálního animovaného obrázku, a ne "drag-and-drop" pirátění.
Pochopitelně, to, co jsem popsal, je naprosto přehledný postup. Chová se to, jak se to chovat má a podobné programy se dokonce dají najít v některých učebnicích. Je to rozhodně něco zcela odlišného od čehosi, co se tváří jako e-mailový klient a přitom se chová velmi nevypočítatelně odlišně.
Wikipedie jasně uvádí, že je tato věta spojena s "s jedním z nejdůležitějších nevyřešených problémů matematiky: Riemannovou domněnkou."
Proboha tak si ten článek na Wikipedii přečtěte celý!
Bylo daleko benevolentnější i např. pořizování kopií obrazů. I vydávání překladů, i vydávání originálního textu v jiných (stejnojazyčných) zemích.
Potřeboval jste souhlas autora. Dnes potřebujete souhlas autora. V čem je rozdíl?
Délka "ochrany" byla výrazně kratší, atd.
Padesát let místo dnešních sedmdesáti. Jaký je podíl „užití“ po uplynutí této lhůty oproti užití ještě v průběhu ochrany? Nula celá nula nula nic.
Pokud ta díla znáte, tak jejich text nerespektujete.
Nikoli, jenom vy kecáte.
Policie může zabavit nosič s nelegálním a autorsky chráněným obsahem.
A může zakázat přístup do míst, kde jsou nelegálně držené fyzické věci.
Ano, proto uložení (převedení) takového obrázku do GIF s 256 brvami považuji za ztrátové.
To je ale váš problém.
Ujišťuji vás, že vyrobit z takové série obrázků GIF je +- stejně pracné
Jenže ti lidé už ten GIF mají, nic z něj vyrábět nepotřebují.
Pochopitelně, mám na mysli tvorbu originálního animovaného obrázku, a ne "drag-and-drop" pirátění.
Já jsem nepsal o žádném pirátění.
Pochopitelně, to, co jsem popsal, je naprosto přehledný postup.
Ve vašem vesmíru je ten váš postup s rozdělováním souborů a nahráváním více souborů jednodušší než pouhé nahrání jednoho souboru, v našem vesmíru je řádově jednodušší nahrát jeden soubor.
"Potřeboval jste souhlas autora"
Ten za určitých okolností před těmi cca 120 lety potřebný nebyl a rozhodně jste nepotřeboval souhlas "držitele autorských práv".
50 vs 70
Čím delší je toto období, tím je dílo méně aktuální (přičemž aktuálnost zpravidla bude klesat zpočátku nejrychleji). V podstatě se to rovná "zabití" daného díla (což může být jeden z důvodů tak dlouhých lhůt).
MMCH, po smrti autora může být problém vůbec zjistit, komu to dílo vlastně patří. Dokonce i v případě, že opravdu někomu jednoznačně patří. A některé spory o dědictví se mohou táhnout i mnoho let, i více než desetiletí. A je to právě doba, kdy má asi největší význam to dílo publikovat.
Mohou také existovat i díla, jejichž majitel nebyl určen a soud o ně se rozjede až v momentě zájmu o jejich zveřejnění. Např. dokumentární materiály z "rodinných archivů".
Ad ten Vasari či Cellini
Jsou to díla vcelku po knihovnách a antikvariátech dostupná, takže si každý může udělat názor sám.
Zkrátka, považuji redukci palety na 256 barev za mnohdy větší "informační masakr" než kompresi na JPEG.
Psal jste "drag-and-drop", tedy kopírování obrázků, který uživatel sítě nevytvořil. A pokud je vytvořil, má k dispozici sérii obrázků pro ten javascript.
Pokud budu dělat originální animaci z mých obrázků, ať už nafocených, nakreslených nebo jinak vygenerovaných, je onen postup s javascriptem v principu jednodušší a méně pracný, a je i pružnější.
Dokonce ho lze doporučit i tehdy, pokud by měl být výsledkem GIF nebo MNG (zejména u delších a složitějších animací), jako prostředek náhledu "jak se to hýbe".
Obávám se také, že GIF ani MNG neumožňují různou délku vystavení dílčích obrázků. Jistěže další možností "pohyblivého náhledu" je z toho udělat mencoderem či ffmpegem avi nebo mp4 (což ovšem není zrovna ideální pro moc krátké animace a opět to neumožňuje měnit v jedné animaci délku pauz mezi přepnutím z jednoho na další obrázek.).
Ten za určitých okolností před těmi cca 120 lety potřebný nebyl
Za jakých?
rozhodně jste nepotřeboval souhlas "držitele autorských práv".
Potřeboval. Držitel autorských práv je autor, pokud svá práva někomu nepostoupí. Používám zkratku autor, protože na obsahu těch práv nic nemění to, zda je vykonává autor nebo někdo jiný.
Čím delší je toto období, tím je dílo méně aktuální (přičemž aktuálnost zpravidla bude klesat zpočátku nejrychleji).
Což ovšem nijak neodpovídá na mou otázku.
V podstatě se to rovná "zabití" daného díla
Nerovná. Vlastník autorských práv s tím dílem pořád může nakládat, jak se mu zlíbí, ať už je to původní autor, jeho dědicové nebo kdokoli jiný.
MMCH, po smrti autora může být problém vůbec zjistit, komu to dílo vlastně patří.
To souvisí s tématem jak? U hmotných věcí se to neděje? Nebo jste se chtěl pochlubit, že víte, že autor může zemřít?
Jsou to díla vcelku po knihovnách a antikvariátech dostupná, takže si každý může udělat názor sám.
A kdyby nebyla dostupná ani v knihovnách ani v antikvariátech, může si každý také udělat názor sám, protože o jejich obsahu se vůbec nebavíme.
Zkrátka, považuji redukci palety na 256 barev za mnohdy větší "informační masakr" než kompresi na JPEG
COž je ovšem úplně jiné tvrzení, než ten nesmysl, který jste napsal na začátku.
Psal jste "drag-and-drop", tedy kopírování obrázků, který uživatel sítě nevytvořil.
Drag-and-drop znamená něco jiného.
A pokud je vytvořil, má k dispozici sérii obrázků pro ten javascript.
Neznamená.
Pokud budu dělat originální animaci z mých obrázků, ať už nafocených, nakreslených nebo jinak vygenerovaných, je onen postup s javascriptem v principu jednodušší a méně pracný, a je i pružnější.
Má jenom drobný zádrhel, že je nepoužitelný. Protože vám žádná sociální síť nedovolí nahrát na ni vlastní JavaScript.
Obávám se také, že GIF ani MNG neumožňují různou délku vystavení dílčích obrázků.
GIF to umožňuje. (U MNG netuším, fosilie neřeším). Bývala to velmi podstatná vlastnost GIF animací.
Pokud neexistovala v té době nějaká mezistátní smlouva, tak vydání v jiném státě svolení autora nebo jeho dědiců nepodléhalo.
Kdybyste šel ještě o nějakých100 let dříve, tak stát (alespoň rakouský) tiskl některé odborné příručky a učebnice, včetně překladů ze zahraničí, aniž by z ně platil.
A obecně problematické je i zneužití "ochrany autorských práv" k cenzuře. Asi nejznámější příklad byl předání autorských práv na Hitlerovy spisy a projevy bavorskému státu za účelem zamezení jejich vydávání (a stejně to nefungovalo).
Od začátku tvrdím, že je konverze na GIF redukcí informace, mnohdy horší než převod na JPGE.
Znamená to zkopíruj a vlož (nebo naber a vlož). Jak jsem uvedl, u vlastních GIF by měl uživatel mít dílčí obrázky, které při tvorbě animace použil. A pokud je vymazal a nemá je někde zaarchivované, je to jeho problém.
GIF ty různé časy umí, když je vytvořen Image Magickem. Různé "gifmakery" (které mi našel pan Google) chtějí jen seznam obrázků, jeden čas trvání, a zda to bude nebo nebude smyčka.
Fosílie je, pochopitelně, spíš GIF. Nebo mesmerizovaná mrtvola.
Od začátku tvrdím, že je konverze na GIF redukcí informace, mnohdy horší než převod na JPGE.
A už je to tady zase. V předchozím komentáři jste to napsal správně. Protože jste tam vůbec nepoužil zkratku GIF.
Znamená to zkopíruj a vlož (nebo naber a vlož).
Takže nevíte, co to znamená. A ani přeložit to neumíte.
u vlastních GIF by měl uživatel mít dílčí obrázky, které při tvorbě animace použil
Animace se často vytvářejí jinak, než že by někdo skládal dílčí obrázky. Třeba se to natočí kamerou.
GIF ty různé časy umí, když je vytvořen Image Magickem.
GIF ty různé časy umí.
Fosílie je, pochopitelně, spíš GIF.
GIF se stále hojně používá, před pár lety zažil renesanci. A moderní webové prohlížeče (kam se počítá i Firefox) ho pořád podporují. Na rozdíl od MNG.
Prostě konverze např. fotky na GIF je daleko ztrátovější než konverze na JPEG. Proto se také fotky, od doby, kdy je na světě, ukládají především jako JPEG. Před tím existoval např. TIFF, ale ten byl tak složitý, že ne všechny obrázkové prohlížeče a editory dokázaly všechny obrázky tohoto typu otevřít, zlí jazykové tvrdili, že občas neotevřely ani to, co samy vytvořily.
Pokud to natočíte kamerou, tak stejně potřebujete rozklad na jednotlivé obrázky a jejich spojení (zpravidla nějakého výběru) do GIF. Takže zase máte k dispozici ony dílčí obrázky. A Image Magick i třeba GIMP je navíc dokáží z hotového animovaného GIF vytáhnout.
"GIF se stále hojně používá"
Což se ovšem nijak netluče s faktem, že je to naprosto zaostalá technologie z digitálního pravěku.
Ano, raději u sebe budu mít deset triček než dvě. "Nadbytečné" tričko se unese a v nejhorším se využije i jinak než jako takové.
Nejsem přítelem programů, které se snaží dělat něco za mě, protože jejich tvůrce má "lepší" představu (a hlavně jinou) o tom, co bych vlastně na tom počítači měl dělat. Z tohoto důvodu jsem ostatně emigroval z platformy Windows na Linux, který je po této stránce lepší. Bylo to v době, kdy jsem si provedl rekapitulaci a zjistil, že nějakých 80 - 90 procent času a práce strávím tím, že ten šit nějak nutím dělat to, co chci já, a ne to, k čemu se mě snaží donutit. Už jen to, že programy od MS neumějí uložit korektně češtinu do kódování ISI-8859-2 znamená dost práce navíc., aby takto kódovaný text vznikl.
A uvedl jsem jasně, pokud bych dělal animovaný GIF ze série obrázků z videa, tak bych měl zájem ty obrázky prohnat nějakým filtrem na ostření, úpravu barev, případně ořez, což by mi s velkou pravděpodobností takový program buď vůbec neumožnil nebo jen s četnými omezeními. Kdysi jsem něco takového dělal, byť výstupem byla animace v mp4 a ne GIF, takže mám vcelku jasno, co taková práce vyžaduje.
Jsem přesvědčen že rozdíl bude na úrovni jako když si za starých časů člověk nechal vyvolat film a udělat zvětšeniny v komunále, nebo si to řešil ve vlastní režii a už např. složení filmové vývojky přizpůsobil tomu, co fotografoval.
Ano, raději u sebe budu mít deset triček než dvě. "Nadbytečné" tričko se unese a v nejhorším se využije i jinak než jako takové.
Kdybyste to musel nosit na zádech 20 a více kilometrů denně, rychle by vás to přešlo. Každopádně jste zase úplně utekl od původního tématu, že je úplně něco jiného, jestli nějaký formát určitou věc ukládat neumí (třeba do JPEGu nejde uložit zvuk nebo video, pokud nebudeme uvažovat zneužití metadat k takovému účelu), a něco jiného je, když formát nějaká data uloží, ale pak je není schopen 100 % vrátit zpět a vrátí „jen“ něco podobného (což ale v mnoha případech stačí, protože ten výstup předložíme lidskému oku a mozku, kterým na spoustě detailů nesejde).
Nejsem přítelem programů, které se snaží dělat něco za mě
Jasně, a proto tu celou dobu argumentujete programy, které za vás udělají zmenšení počtu barev a pak uložení do nějakého formátu. A nedovedete si představit, že jsou to dva nezávislé kroky.
Je mi líto, pokud nějaký obrazový formát umí jen 256 barev, tak převod obrázku o více barvách znamená ztrátu informace. Bez ohledu, jak to vy nazvete, tak já to nazývám ztrátou a důvodem takový obrazový formát spíš nepoužívat.
U toho Image Magicku je proces snižování počtu barev v obrázku částečně uživatelsky ovlivnitelný, ale velice pracný. GIMP to samé. S placenými programy zkušenosti nemám. Nebo to nechám na automatice těchto programů a bude to na jedno stisknutí tlačítka či jeden příkaz.
Nicméně vlastnosti GIF jsou důvodem, proč ho spíš nepoužívat a animace řešit jako AVI nebo MP4, svobodných a dostatečně fungujících programů je na to dost. Ostatně, už jsem takové animace dělal.
MMCH, některé sociální sítě dnes už umožňují animaci umístit na youtube nebo jinou platformu a dát na patřičné místo odkaz na ni.
Je mi líto, pokud nějaký obrazový formát umí jen 256 barev, tak převod obrázku o více barvách znamená ztrátu informace. Bez ohledu, jak to vy nazvete, tak já to nazývám ztrátou a důvodem takový obrazový formát spíš nepoužívat.
Vám je pořád něco líto, a vždycky je problém v tom, že jste něco nepochopil.
Každý obrazový formát má omezený počet barev. To, že je komprese formátu ztrátová, je normálně používaný pojem, a znamená, že když nějaká data uložím v daném formátu, a pak je z formátu zase načtu, dostanu něco jiného, než jsem tam původně uložil. Tedy se nějaké informace ztratí.
To, že vy nevíte, co pojem „ztrátová komprese“ znamená, je váš problém.
Nicméně vlastnosti GIF jsou důvodem, proč ho spíš nepoužívat a animace řešit jako AVI nebo MP4,
Je spousta případů, kdy je GIF vhodnější než AVI či MP4. A jak už jsem psal, třeba spousta komunikačních programů a sociálních sítí používá animované GIFy třeba pro animované smajlíky nebo i pro vkládání krátkých sekvencí.
Jestliže se při uložení (převodu) do nějakého formátu ztratí část informace, je mi naprosto šumafu, zda se tak stalo redukcí počtu barev nebo převodem bitmapy na parametrizovanou cosinovou plochu.
Důležité je, že budu pracovat s formáty, v nichž se informace neztrácí a teprve finální obrázek převedu do nějakého formátu, který část informací vyzmizíkuje.
A je úplně jedno, zda obrázek se 256*256*256 barvami převedu na jakýsi popis parametrů tří ploch, nebo počet barev zredukuji na 1/(256*256) původního počtu a ty uložím už bezztrátově. V praxi to druhé zpravidla vyjde hůř.
Malé gify, jako jsou animované ikony apod. se řeší spíš pixelartem, než jinak. Byly doby, kdy se omezení palety GIFu obcházela rovněž tím pixelartem, když se střídáním bodů stávajících barev (z těch 256) předstíraly barvy, které ta paleta neobsahovala. Dnes už je to technologie spíš pro veterány. Něco o tom mám načteno, mám i editory, v nichž se tato technika dá provozovat, ale prakticky jsem to nezkoušel.
Nicméně animace jiná než ty smajlíky (které dost nesnáším) se dá skutečně na řadě platforem řešit odkazem na animaci, uloženou jinde.
Jestliže se při uložení (převodu) do nějakého formátu ztratí část informace
Ale v případě uložení bitmapového obrázku s 256 RGB barvami do GIFu se žádná informace neztratí.
Důležité je, že budu pracovat s formáty, v nichž se informace neztrácí
Jasně, budete pracovat s formátem s nekonečným množstvím barev a nekonečným rozlišením. Takových formátů je totiž na výběr spousta.
Malé gify, jako jsou animované ikony apod. se řeší spíš pixelartem, než jinak.
A vidličky se řeší bambusem.
Byly doby, kdy se omezení palety GIFu obcházela rovněž tím pixelartem, když se střídáním bodů stávajících barev (z těch 256) předstíraly barvy, které ta paleta neobsahovala. Dnes už je to technologie spíš pro veterány.
Nikoli, dnes se tato technologie stále používá při redukci počtu barev. Ono to totiž jinak nejde. Akorát se to nedělá ručně.
Nicméně animace jiná než ty smajlíky (které dost nesnáším) se dá skutečně na řadě platforem řešit odkazem na animaci, uloženou jinde.
Jo jo, protože odkaz na animaci zaručeně přiláká pozornost.
Marketéři pořád vymýšlejí, jak v reklamách zaujmout uživatele. Nejdříve se používaly právě animované GIFy, pak se začal používat Flash. A ono je to přitom tak snadné – stačí dát uživateli odkaz na video uložené jinde.
Převádím-li obrázek se 256*256*256 barvami do formátu o 256 barvách, podstatná část informace z něj se ztratí.
Tohle tvrzení bude pravdivé, až ukážete, jak uložit 2²⁴ barev do 2⁸ čísla. Já jsem přesvědčen, že to nejde, že tudíž obrázek s 2²⁴ barvami do formátu, který podporuje
2⁸ barev, neuložíte.
Stačí použít formát ppm nebo png, u nichž se při ukládání obrazová informace neztrácí.
Ona se neztrácí ani u GIFu.
ppm má tu výhodu, že je nekomprimovaný, takže práce s ním žere méně systémových prostředků.
Tak určitě.
Aha, pán neví, co je pixelart.
Já to vím. Proč vy o tom píšete, když to nevíte, to nechápu. No, vlastně chápu. Protože jste to vy.
Většinou se to řeší obrázkem, který je odkazem na tu animaci.
Což jaksi pořád nezařídí to, aby se vám animace zobrazila přímo v nějakém proudu příspěvků a přitáhla tudíž vaši pozornost.
Netvrďte mi, že jste nikdy nic takového neviděl.
Netvrdím. Ale dost pochybuju, že jste něco takového viděl vy, když vážně navrhujete jako plnohodnotnou náhradu animace to, že zobrazíte statický obrázek a z něj odkaz na tu animaci. Přičemž kliknutí na odkaz by vás hodilo na úplně jiný web, takže byste ztratil aktuální pozici, kde jste byl.
Ohledně ukládání do GIF nejsme ve sporu, spor se týká v podstatě jen toho, zda tento proces označit za "ztrátový" nebo ne, když je ztráta informace na jiném principu než u uložení do JPEG
Jakmile uložím plnobarevný obrázek do GIF. dojde ke ztrátě informace. Proto používám spíš tyhle formáty.. MMCH, PPM umožňuje uložit i (256*256)*(256*256)*(256*256) barev. Viz seriál o grafických formátech pana Tišnovského na root.cz před pár lety.
Jistě, ta komprimace a dekomprimace při každém ukládání je práce (počítače) navíc. A do dekomprimované bitmapy se snadněji dá vlézt i nějakým vlastním programem.
Viděl a považuji to za lepší řešení, už proto, že uložení animace do GIF je omezeno velikostí. Viděl jsem i "pokračovací" GIF, kdy video je nasekáno na x úseků o délce pár sekund a z každého je udělán extra anomovaný GIF. Vypadá to fakt hnusně.
Ohledně ukládání do GIF nejsme ve sporu, spor se týká v podstatě jen toho, zda tento proces označit za "ztrátový" nebo ne, když je ztráta informace na jiném principu než u uložení do JPEG
Nejde o to, jestli jsme ve sporu. Jde o to, že plácáte hlouposti. Formát JPEG používá ztrátovou kompresi, formát GIF bezztrátovou kompresi. To jsou oficiálně používané termíny – že vy je neznáte a nerozumíte jim je čistě váš problém.
U GIFu k žádné ztrátě informace nedochází. Že nemůžete uložit do GIFu všechno, třeba tam neuložíte hudbu, 3D modely nebo strojově čitelnou fakturu, to neznamená, že by ten formát byl ztrátový.
Jakmile uložím plnobarevný obrázek do GIF.
Neuložíte. Nejde to. Není jak byste tam ty barvy nacpal.
Viděl a považuji to za lepší řešení, už proto, že uložení animace do GIF je omezeno velikostí.
Velikostí čeho?
Jestli mám obrázek o oněch 256*256*256 barvách a uložím ho do GIF, je to proces spojený se ztrátou informace.
Když vás manželka pošle pro nákup, na papír napíše 2 položky, ale myslela pět, je to také proces spojený se ztrátou informace, ale tu informaci jste neztratil vy.
U GIF musím podstatnou část informace eliminovat, protože se do něj nevejde.
A co teprve když budete chtít ten obrázek uložit jako WAV.
Jistěže ano, pokud zadám třeba GIMPu "uložit (či exportovat) jako .gif", tak to uloží. Co se děje "pod kapotou" mě zajímat nemusí.
Uložit jako GIF v Gimpu nedáte, protože Gimp ukládá jen do svého nativního formátu. Do všech ostatních formátů exportuje – protože do ostatních formátů neumí uložit všechny informace, které jsou k dispozici v Gimpu.
Už jste konečně pochopil, že formát se ztrátovou kompresí znamená, že k té ztrátě informací dojde uložením v daném formátu? Pokud k nějakým změnám dojde před uložením, není to vlastnost toho formátu?
Nicméně se celkově na úrovni procesu "jdi nakoupit" ta informace ztratila.
U GIF musím podstatnou část informace z obrázku eliminovat, proto je uložení do něj její ztrátou. Proto je také nevhodné ho používat mimo zcela speciální případy. MMCH, kdysi dávno jsem děla,webové stránky do výuky s chemickými vzorečky jako GIF a některé prohlížeče ty obrázky zobrazovaly jako negativ originálu. Tak jsem z toho časem udělal JPEG.
Proto jsem tam to "exportovat" dal. Navíc pamatuji verzi GIMPu, která jen ukládala.
Už jste pochopil, že z hlediska uživatele je převod obrázku s 256*256*256 barev na paletu o 256 barvách ztrátou, bez ohledu na to, jak to příslušná aplikace vnitřně udělá a bez ohledu na to, že k dalším ztrátám (na rozdíl od JPEG) už nedochází?
Nicméně se celkově na úrovni procesu "jdi nakoupit" ta informace ztratila.
Jenže my se celou dobu nebavíme o celkové úrovni procesu, ale jenom o tom, jestli vy zapomínáte nebo ne. JPEG je ztrátový formát, protože když do něj něco uložíte, nedostanete zpět to samé. GIF není ztrátový formát, protože když do něj něco uložíte, při načtení dostanete zpět to samé.
U GIF musím podstatnou část informace z obrázku eliminovat,
Nemusíte. GIF vznikl především pro ukládání umělých obrázků, různých schémat apod., které více než 256 barev ve snímku nemají.
Proto je také nevhodné ho používat mimo zcela speciální případy.
V době největšího rozmachu GIFu bylo na webu těch „speciálních případů“ daleko víc, než „nespeciálních případů“ fotek.
Tak jsem z toho časem udělal JPEG.
Přičemž to byl přesně ten případ, kdy je GIF daleko vhodnější, než JPEG, a výsledný soubor bude jako GIF podstatně menší.
Už jste pochopil, že z hlediska uživatele je převod obrázku s 256*256*256 barev na paletu o 256 barvách ztrátou, bez ohledu na to, jak to příslušná aplikace vnitřně udělá a bez ohledu na to, že k dalším ztrátám (na rozdíl od JPEG) už nedochází?
Na obrázek, který by měl 256³ barev (ne barevný prostor, ale skutečný počet barev) zas tak často nenarazíte. Vy jste ale myslel obrázek s barevným prostorem 256³. Nevím, proč se ptáte, zda už jsem to pochopil, když v celé diskusi nebyl ani náznak toho, že bych to nechápal. Jediný problém s tímhle tvrzením je, že nijak nesouvisí s tím, zda je formát GIF ztrátový nebo neztrátový. Což je věc, kterou evidentně nechápete vy.
Máte naopak vy nějaký odhad, kdy pochopíte, že pokud ukládáte do nějakého formátu data, pro která není určen, je to vaše chyba a nevypovídá nic o vlastnostech toho formátu? Když se pokusíte do PNG uložit video se zvukem, přijdete o video i o zvuk. To z PNG ale ještě nedělá ztrátový formát. Podle vaší definice by v rukou hloupého uživatele, třeba vás, byl každý formát ztrátový. Protože do každého formátu můžete zkusit nacpat něco, co ten formát uložit neumí. Do PNG, JPEG nebo GIF budete ukládat video, do TXT souboru zvuk, do AVI výkres z AutoCADu a ve všech případech přijdete o všechna data, nebo o výraznou většinu dat.
"... v době rozmachu GIF..."
Máte pravdu, GIF je pravěký formát.
"Přičemž to byl přesně ten případ, kdy je GIF daleko vhodnější..."
JPEG mi nedělal z černé bílou a naopak a artefakty JPEG komprese zafungovaly jako antialiasing (odstranily "zubatost" šikmých čar a písmen).
Takové obrázky běžně dostanete z mobilu.
"...pokud ukládáte do nějakého formátu data, pro která není určen, ..."
Ano, GIF není určen pro ukládání kvalitních obrázků.
A jsme u toho, že GIF v moderní době by měl mít podstatně menší uplatnění, než v důsledku různých manipulací má. Ideální by bylo, kdyby byl zaříznut jako před časem Flash.
A nemůžete dost dobře srovnávat převod z jednoho obrazového formátu do druhého s převodem obrázku do WAW a podobnými nesmysly.
JPEG mi nedělal z černé bílou a naopak
To GIF nedělá také, akorát ho musíte umět používat. Stejně jako JPEG.
Takové obrázky běžně dostanete z mobilu.
Nedostanete. Obrázek, který by měl 16 milionů různých barev, byste nejsnáz vyrobil uměle. Pokoušet se ho vyrobit vyfocením speciální předlohy by bylo velmi obtížné, a je otázka, zda snímací čipy v mobilech vůbec dokážou tolik různých barev rozeznat.
Ano, GIF není určen pro ukládání kvalitních obrázků.
Nesmysl.
Ideální by bylo, kdyby byl zaříznut jako před časem Flash.
Proč? Flash byl plný bezpečnostních děr, GIF ničemu nevadí a je velmi rozšířený.
A nemůžete dost dobře srovnávat převod z jednoho obrazového formátu do druhého s převodem obrázku do WAW a podobnými nesmysly.
Můžu, protože je to stejně nesmyslné.
Namaluji obrázek. Uložím ho jako GIF. Po znovunačtení se mi zobrazuje korektně. Ve webovém prohlížeči se zobrazuje jako svůj negativ.
"Je otázka..."
Uvědomte si, že nějaké barvy vzniknou i jako artefakty při převodu z RAW na jiné formáty.
Jestliže GIF není s to zobrazit více barev než 256, pak se na kvalitní obrázky prostě nehodí.
Flash byl zaříznut hlavně proto, že to je proprietární formát, vyžadující na tvorbu či editaci proprietární a placené editory.
GIF je na tom sice (po propadnutí patentů) lépe, ale jeho udržování blokuje zavedení kvalitnějších formátů, podobně jako ten Flash opozdil rozšíření kvalitnějšího SVG.
Není, obrázek je obrázek, bez ohledu na formát.
Namaluji obrázek. Uložím ho jako GIF. Po znovunačtení se mi zobrazuje korektně. Ve webovém prohlížeči se zobrazuje jako svůj negativ.
Umíte zvorat i jednoduché věci. To dávno víme.
Uvědomte si, že nějaké barvy vzniknou i jako artefakty při převodu z RAW na jiné formáty.
Za prvé takový převod mobil nedělá, za druhé ani tak nedostanete 16 milionů různých barev.
Jestliže GIF není s to zobrazit více barev než 256, pak se na kvalitní obrázky prostě nehodí.
Kvalitní obrázky klidně mohou být černobílé. Nebo čtyřbarevné. Nebo to může být pixelart.
Flash byl zaříznut hlavně proto, že to je proprietární formát, vyžadující na tvorbu či editaci proprietární a placené editory.
Nikoli.
GIF je na tom sice (po propadnutí patentů) lépe, ale jeho udržování blokuje zavedení kvalitnějších formátů
Co vám na formátech dnes podporovaných prohlížeči chybí a jak to blokuje GIF?
podobně jako ten Flash opozdil rozšíření kvalitnějšího SVG.
Flash měl úplně jiné možnosti, než má SVG. Navíc podle vašich měřítek je SVG velmi nekvalitní formát, protože do něj neuložíte fotku.
Není, obrázek je obrázek, bez ohledu na formát.
Jasně. Takže fotky budete ukládat do SVG, strojařské výkresy do JPEGu a panoramata do DWG.
Kdybych ho psal ručně byte po byte, tak jsem to jistě mohl zorat. Takto si nějak nerozuměl prohlížeč s malovacím programem.
Asi tam nebude celá škála, ale na víc obrázcích už nejspíš ano, pokud budou z různých prostředí a s různými tématy. Nicméně řádově v něm takové počty barev budou.
Budu-li dělat černobílou uměleckou tvorbu, teoreticky mohu použít i GIF. Problém nastane s antialiasingem.
Alespoň se o tom dost diskutovalo. Jistěže platí, že proprietární program je prakticky vždy méně bezpečný než program pod některou ze svobodných licencí. A to se týká i souborů, které vyprodukují.
Do SVG pochopitelně bitmapu uložíte. Viz seriál pana Tišnovského o grafických formátech na Rootovi. Případně viz Inkscape, který má SVG jako nativní formát a s bitmapami v něm pracovat můžete. Problém je spíš s převedením té fotky na vektor, to dosud vázne, byť se na tomto poli nějaké pokroky dějí.
Strojařský výkres zrovna obrázek není, ale pořád bude ten JPEG s ním funkční na úrovni vytištění plánu (jako v době, kdy se plány rýsovaly a kopírovaly ozalitovou technologií). Byť je jasné, že ještě lepší než SVG bude na plány postscript, zejména generovaný metapostem. S panoramaty zkušenosti žádné nemám.
Kdybych ho psal ručně byte po byte, tak jsem to jistě mohl zorat. Takto si nějak nerozuměl prohlížeč s malovacím programem.
Ve skutečnosti jste si s malovacím programem nerozuměl vy. Což není překvapivé – ten program byl totiž z našeho vesmíru, ne z vašeho.
Asi tam nebude celá škála, ale na víc obrázcích už nejspíš ano, pokud budou z různých prostředí a s různými tématy. Nicméně řádově v něm takové počty barev budou.
Jenže vy jste psal, že v jednom obrázku bude 256³ barev. Už zase ten váš deficit inteligence, kdy ani nechápete, že tvrzení „v obrázku bude 256³ barev“ a „v obrázku bude řádově 256³“ říkají každé něco jiného.
Problém nastane s antialiasingem.
To u každého bitmapového obrázku.
Alespoň se o tom dost diskutovalo.
No jistě.
Jistěže platí, že proprietární program je prakticky vždy méně bezpečný než program pod některou ze svobodných licencí.
Neplatí.
A to se týká i souborů, které vyprodukují.
Nesmysl.
Do SVG pochopitelně bitmapu uložíte.
Neuložíte. Do SVG můžete vložit maximálně odkaz na bitmapový obrázek.
Problém je spíš s převedením té fotky na vektor, to dosud vázne, byť se na tomto poli nějaké pokroky dějí.
Aha, další věc, o které nic netušíte.
Strojařský výkres zrovna obrázek není
Proč by to nebyl obrázek?
Byť je jasné, že ještě lepší než SVG bude na plány postscript, zejména generovaný metapostem.
Tak určitě. Zase pletete páté přes deváté. Ani nejste schopen přiřadit formát dat k formátům souborů tak, jak jsem to napsal já, a reagujete na jiné kombinace.
Namaluji pár čar a písmen v grafickém editoru (vzorec chemické látky), dám uložit, jako formát zvolím GIF. Když obrázek otevřu v tom samém nebo i jiném grafickém editoru, je v pořádku. Dám ho na web a webové prohlížeče ho zobrazují s prohozením černé a bílé. Tak kde jsem udělal chybu?
Prostě, pokud nějaký systém pracuje s obrázky s barevným prostorem 256^3, tak musí počítat s tím, že tam ty barvy budou.
Jistěže je proprietální systém méně bezpečný. Výpadek v pátek to ukázal jasně, klekly proprietální Windows, v nichž se nevyzná ani mateřská firma, takže plné bezpečnostních děr.
Ne, do SVG uložíte celou bitmapu. Když mám v Inkscape vektorový obrázek s vloženou bitmapou, uloží se mi to jako jediný soubor, bez nějakého odkazování. Opět doporučují příslušnou literaturu, které existuje dost. Je ovšem docela možné, že starší verze SVG tohle neuměly, SVG soubory, vygenerované Inscape, nemusejí některé webové prohlížeče umět korektně zobrazit.
Zpravidla se ty výkresy dělají z jiných důvodů, než to, čemu se říká "obrázek" v obecném jazyce.
Někdy na začátku století vyšel ve zpravodaji CZ TUG článek (číslo bylo vystaveno na stránkách této organizace) nějakých jeskyňářů, kteří přešli na metapost poté, co zjistili, že ostatní systémy na generování plánů (vč. drahých profesionálních) dávají podstatně vyšší míru nepřesností.
A výstupem metapostu je postscriptový obrázek. Systémy založené na TeXu, ho berou nejlépe s příponou mps.
Namaluji pár čar a písmen v grafickém editoru (vzorec chemické látky), dám uložit, jako formát zvolím GIF. Když obrázek otevřu v tom samém nebo i jiném grafickém editoru, je v pořádku. Dám ho na web a webové prohlížeče ho zobrazují s prohozením černé a bílé. Tak kde jsem udělal chybu?
Asi v nějakém nastavení. U vás by bylo překvapivé, kdybyste chybu neudělal.
Prostě, pokud nějaký systém pracuje s obrázky s barevným prostorem 256^3, tak musí počítat s tím, že tam ty barvy budou.
Vy jste ale předtím tvrdil něco jiného.
Jistěže je proprietální systém méně bezpečný.
Nesmysl.
Výpadek v pátek to ukázal jasně, klekly proprietální Windows, v nichž se nevyzná ani mateřská firma, takže plné bezpečnostních děr.
Jenže to nebyla chyba Windows, ale systémového ovladače, který je součástí softwaru třetí strany. A ten samý software už způsobil i pády Linuxového kernelu nebo MacOS. Přičemž u toho Linuxového jádra se nakonec ukázalo, že to byla chyba v jádře, ne v tom softwaru. A linuxové jádro je – překvapení – opensource.
Ne, do SVG uložíte celou bitmapu. Když mám v Inkscape vektorový obrázek s vloženou bitmapou, uloží se mi to jako jediný soubor, bez nějakého odkazování.
Ve skutečnosti je to odkaz na bitmapová data serializovaná uvnitř toho SVG souboru.
Opět doporučují příslušnou literaturu, které existuje dost.
Pořád nechápu, kde jste nebyl přesvědčení, že můžete někoho o něčem poučovat.
Zpravidla se ty výkresy dělají z jiných důvodů, než to, čemu se říká "obrázek" v obecném jazyce.
Jasně. A když nakreslím třeba červený čtvereček na bílém pozadí, tak to podle vás také není obrázek.
Někdy na začátku století vyšel ve zpravodaji CZ TUG článek (číslo bylo vystaveno na stránkách této organizace) nějakých jeskyňářů, kteří přešli na metapost poté, co zjistili, že ostatní systémy na generování plánů (vč. drahých profesionálních) dávají podstatně vyšší míru nepřesností.
A výstupem metapostu je postscriptový obrázek. Systémy založené na TeXu, ho berou nejlépe s příponou mps.
Zase blábolíte o něčem, o čem nic nevíte. Abyste mne zase nezačal poučovat u MetaPostu nebo PostScriptu – to neznamená, že jednotlivé střípky se nezakládají na pravdě. Znamená to, že z těch dílčích informací matláte dohromady nesmysly. Asi jako kdybyste šimpanzovi dal rozstříhaná slova a nechal ho, ať si s tím hraje. Na konci dostanete nějaký text, ve kterém budou existovat skutečná slova – ale nebude to dávat žádný smysl.
"Asi v nějakém nastavení."
V tom případě by ovšem jiné grafické editory ten obrázek načetly jako svůj negativ také. A on to udělal jen webový prohlížeč.
Omlouvám se, neuvědomil jsem si, že menší obrázky nebudou mít 256^3 bodů. Nicméně systém, který s takovými obrázky pracuje, bude muset být schopen všechny ty barvy zvládnout. Byť ne všechny současně, ale v libovolné kombinaci.
Problém je v tom, že těch Windows je moc, a když zkolabují, vznikne automaticky průšvih. Pokud se stane něco na Linuxu, spousta lidí má možnost na tom pracovat, právě proto, že je to otevřený systém. Když se stane něco na Windows, dostanou se k tomu jen prověření pracovníci, kteří nestíhají (viz řada chyb Windows, neřešená mnoho let).
SVG a bitmapa - nepřu se s vámi. Pro mě jako uživatele je důležité že je ten vektor s bitmapou jeden soubor s příponou .svg, jeho strukturu neřeším, pokud bych neměl ambice ho psát textovým editorem (což taky jde).
"... třeba červený čtvereček na bílém pozadí, tak to podle vás také není obrázek."
To byste se možná divil, kolik kritiků umění by mělo takový názor. Ikdyž teď jsou na tapetě stíhačky s motýlími křídly.
Prostě, metapost je přesnější než SVG, má rozumnější syntaxi a výsledkem je postscriptový obrázek. Vzhledem k tomu, že jsem jím vygeneroval přes deset tisíc obrázků (jen co mám aktuálně v počítači), o něm nějaké ponětí asi mám.
V tom případě by ovšem jiné grafické editory ten obrázek načetly jako svůj negativ také.
Nikoli.
Nejvtipnější na tom je, že to uvádíte jako problém GIFu, a že jste to pak uložil do JPEGu, a přitom to bylo přesně opačně – ten problém jste měl při uložení do JPEGu a spravil jste to uložením do jiného formátu (asi GIF nebo PNG). Jako třešnička na dortu je to, že jste chtěl na počítači napsaný text ukládat jako JPEG, který je pro to absolutně nevhodný. Ale to, že jste neuměl správně používat grafický editor, vás donutilo uložit to v GIFu nebo PNG, tedy ve formátech, které jsou pro takové použití daleko vhodnější.
Omlouvám se, neuvědomil jsem si, že menší obrázky nebudou mít 256^3 bodů.
I obrázky, které budou mít 256³ bodů nebo více, zpravidla nebudou mít 256³ barev. Na většině obrázků totiž bude mít spousta bodů stejnou barvu.
Nicméně systém, který s takovými obrázky pracuje, bude muset být schopen všechny ty barvy zvládnout.
Ale o tom vůbec není řeč. Bavíme se o tom, že jste napsal další z mnoha vašich nesmyslů, když jste psal o počtu barev v obrázku a přitom jste myslel barevný. prostor obrázku, tedy potenciální počet barev.
Problém je v tom, že těch Windows je moc, a když zkolabují, vznikne automaticky průšvih. Pokud se stane něco na Linuxu, spousta lidí má možnost na tom pracovat, právě proto, že je to otevřený systém. Když se stane něco na Windows, dostanou se k tomu jen prověření pracovníci, kteří nestíhají (viz řada chyb Windows, neřešená mnoho let).
Akorát že to nebyla chyba WIndows.
To byste se možná divil, kolik kritiků umění by mělo takový názor.
On obrázek musí být umění?
Prostě, metapost je přesnější než SVG, má rozumnější syntaxi a výsledkem je postscriptový obrázek.
Zase plácáte nesmysly.
Vzhledem k tomu, že jsem jím vygeneroval přes deset tisíc obrázků (jen co mám aktuálně v počítači), o něm nějaké ponětí asi mám.
Nikoli, to, že jste něco použil, neznamená, že víte, jak to funguje.
Opravdu bych čekal, že prohlížeče, na rozdíl od grafických editorů, špatně načetly hlavičku GIFu a zaměnily černou za bílou. U JPEG se to nestalo.
Neměl jsem ten problém po uložení do JPEG. Ve webové stránce byly GIFy. Ty se zobrazovaly špatně. Takže jsem časem z původních GIFů udělal JPEG obrázky a když jsem je v daném adresáři vyměnil za GIFy (které jsem smazal) a příslušně upravil ve hlavním html odkazy, začalo to fungovat tak, jak mělo, tj černé čáry na bílém pozadí.
Je mi líto, existuje-li určitý barevný prostor, musí s ním umět aplikace pracovat, bez ohledu na to, kolik barev konkrétní obrázek má.
Byla to chyba Windows, minimálně v tom smyslu, že byly na tu chybu citlivé. Asi jako když zdravý člověk ustojí dvacet deka cukru na ex, zatímco diabetik s sebou flákne o zem.
"Černý čtverec na bílé ploše" byl skutečný "umělecký artefakt", před cca sto lety.
Ano, metapost má rozumnou syntaxi, blízkou syntaxi TeXových maker, a protože interně pracuje s mnohem menší základní délkovou jednotkou (dědictví TeXu), při velkém zvětšení jsou v něm menší nepřesnosti.
A ještě si dovoluji konstatovat, že když už je moc zle, dá se do toho postscriptu vlézt textovým editorem a některé věci v něm upravit. Doplňoval jsem tak např. českou diakritiku v popiscích grafů.
Ehm, ehm, kolik vy jste vygeneroval obrázků v SVG nebo nějakém CADu, abyste to mohl hodnotit?
Opravdu bych čekal, že prohlížeče, na rozdíl od grafických editorů, špatně načetly hlavičku GIFu a zaměnily černou za bílou. U JPEG se to nestalo.
To byste čekal špatně. Stalo se to u JPEG, protože ten podporuje barvové profily, GIF ne. No a prohlížeče barvové profily nepodporovaly. Byl to známý problém, když někdo uložil špatně JPEG, zobrazoval se na webu v úplně jiných barvách, typicky právě inverzně.
Je mi líto, existuje-li určitý barevný prostor, musí s ním umět aplikace pracovat, bez ohledu na to, kolik barev konkrétní obrázek má.
J emi líto, ale jedna plus jedna jsou dvě.
Byla to chyba Windows, minimálně v tom smyslu, že byly na tu chybu citlivé.
Chybou s podobným důsledkem byl stejný software dříve postižen i v případě MacOS nebo Linuxu. V případě Linuxu se nakonec ukázalo, že to byl problém linuxového jádra. V tomto případě to nebyl problém jádra WIndows, ale systémového ovladače, který je součástí toho softwaru.
"Černý čtverec na bílé ploše" byl skutečný "umělecký artefakt", před cca sto lety.
Takže barvy si také pletete.
A ještě si dovoluji konstatovat, že když už je moc zle, dá se do toho postscriptu vlézt textovým editorem a některé věci v něm upravit. Doplňoval jsem tak např. českou diakritiku v popiscích grafů.
Jasně, zatímco SVG se textovým editorem vůbec upravovat nedá.
Ehm, ehm, kolik vy jste vygeneroval obrázků v SVG nebo nějakém CADu, abyste to mohl hodnotit?
To je jako kdyby se podavač zedníků ptal projektanta, kolik cihel už měl v ruce, aby mohl hodnotit stavební projekt.
Uvedl jsem jasně, že jsem tam prvně vložil GIF, které v normálním editoru obrázků (a nejen v tom, ve kterém jsem je vytvořil) zobrazovaly černou kresbu a černá písmena na bílé ploše, akorát webové prohlížeče to zobrazovaly jako negativ. Potom, co se ukázal být GIF totální šitem, jsem z těch obrázků udělal JPGE a hle, ono se to zobrazilo správně. Takže šit je GIF.
I kdyby měly být v obrázku dvě barvy, musejí se zobrazit správně, což GIF zjevně nedokáže (viz příklad výše).
Byla to chyba Windows, protože jiné systémy narušeny nebyly. U toho Linuxu normální lidé upgradují systém jen z důvěryhodných webů.
Nic, to je jen vaše neznalost dějin umění.
SVG se jistě upravovat dá (umožňuje to i Inkscape), ale vzhledem k jeho problematičtější syntaxi ...
Projektant, který je odtržený od reality, nic moc kvalitního nevyprodukuje.
21. 7. 2024, 21:17 editováno autorem komentáře
Uvedl jsem jasně
Uvedl jste to jasně, ale není to pravda. Je to stejné, jako jste viděl v zdravotnické ročence tabulku, která tam není. Nebo jako jste v Neffově článku viděl, že píše, že aktualizace aplikace není k dispozici.
Byla to chyba Windows, protože jiné systémy narušeny nebyly.
Nesmysl.
U toho Linuxu normální lidé upgradují systém jen z důvěryhodných webů.
Zase jste to nepochopil.
Nic, to je jen vaše neznalost dějin umění.
Nesvádějte pořád vlastní blbost na jiné.
SVG se jistě upravovat dá (umožňuje to i Inkscape), ale vzhledem k jeho problematičtější syntaxi…
Já tu syntaxi zvládám bez problémů. Zdá se, že problém je opět ve vás.
Projektant, který je odtržený od reality, nic moc kvalitního nevyprodukuje.
Podavač cihel nenaprojektuje nic.
Plácáte nesmysly. Několik let jsem měl na té stránce GIFy, s bílou kresbou na černém pozadí. V prohlížeči. Pokud se to stáhlo na disk a otevřelo v nějakém malování, byly barvy hned OK. Pak jsem ty původní GIFy uložil jako JPEG a ty GIFy jsem jimi nahradil a problém byl vyřešen, protože JPEG není, na rozdíl od GIFu, méněcenný formát.
Ano, byla to chyba způsobená mj. horší kvalitou Windows.
To nevadí, že jsem to nepochopil. Já mám nastaveny orig. servery pro aktualizace dané linuxové distribuce a verze. Odjinud se mi stahovat nebudou.
Přiznám se, že SVG není zrovna můj šálek kávy, byť jsem v něm nějaké obrázky dělal. Stejně jako nemusím objektově orientované jazyky. Žiju na metapostu a perlu s tím, že zvládám i TeXovská makra, když musím. A když něco počítám, otevřu si konzolu R. A na 3D zobrazující grafiku mám POVRay.
A, MMCH, když máte v počítači vygenerovat slušný (co do kvality) obrázek, tak to vezme skoro stejně času a práce, jako byste to maloval štětcem a barvičkami (maximálně, když práci na rok dva přerušíte, nemusíte se bát vyschnutí barev na paletě). "Úspora" času a práce spočívá spíš v tom, že počítače umožňují chrlit spousty obrázků v podřadné kvalitě. Stačí srovnat třeba moderní produkci studia Disney s původními filmy jako Sněhurka nebo Popelka, co byly malovány ručně a bez počítačů.
Projektant odtržený od reality a nechápající, jaké problémy jím "obšťastňovaní" lidé řeší, vyprodukuje leda šmejd, na který budou skoro všichni uživatelé (snad s výjimkou masochistů) nadávat.
Plácáte nesmysly. Několik let jsem měl na té stránce GIFy, s bílou kresbou na černém pozadí. V prohlížeči. Pokud se to stáhlo na disk a otevřelo v nějakém malování, byly barvy hned OK. Pak jsem ty původní GIFy uložil jako JPEG a ty GIFy jsem jimi nahradil a problém byl vyřešen, protože JPEG není, na rozdíl od GIFu, méněcenný formát.
Jo jo, a taky jste viděl tabulku ve zdravotnické ročence. Víme.
Ano, byla to chyba způsobená mj. horší kvalitou Windows.
Horší než co?
To nevadí, že jsem to nepochopil. Já mám nastaveny orig. servery pro aktualizace dané linuxové distribuce a verze. Odjinud se mi stahovat nebudou.
Vůbec jste nepochopil, o čem je řeč. V celém tohle vlákně nikdy nebyla řeč o žádných neoriginálních serverech nebo něčem takovém.
"Úspora" času a práce spočívá spíš v tom, že počítače umožňují chrlit spousty obrázků v podřadné kvalitě.
Takže za to vaše chrlení komentářů v podřadné kvalitě vlastně taky mohou počítače.
Prostě tak to bylo, bez ohledu na vaše plácání. Obrázkové prohlížeče a editory zobrazovaly ty obrázky ok, webové prohlížeče jako negativ. Patrně nedokázaly pracovat s hlavičkou GIFu.
Je mi líto, jak to bylo a proč už jsem vám napsal dříve. Máte smůlu, že jsem si to pamatoval, že se takové problémy s JPEG vyskytovaly, takže stačilo trochu googlení, abych si to potvrdil.
Windows jsou kvalitativně horší než Apple i než Linux, BSD či profesionální UNIXy.
Tvrdí někdo, kdo nechápe, co je poměr obvodu kružnice k jejímu poloměru. Kvalitu čeho budete hodnotit dál? Kvalitu Boeing 737 MAX proti Airbusu A330neo? Kvalitu brýlových skel oproti kvalitě brýlových „skel“ z plastu?
Pokud je mi známo, nebyly ty aktualizace přímo z webu Microsoftu.
Na čemž není nic překvapivého, vzhledem k tomu, že to nebyl software od Microsoftu. Ale vy asi aktualizace Firefoxu stahujete zásadně z webu Adobe, aktualizace Debianu stahujete z webu Microsoftu a aktualizace Libre Office vám chodí poštou.
Netvrdím, že se takovéto problémy s JPEG nevyskytovaly, ale zde šlo jednoznačně o GIF. A záměna GIFu formátem JPEG problém vyřešila.
Ta letadla se dají vcelku dobře zhodnotit podle statistik leteckých neštěstí. Skleněná skla jsou riziková z hlediska úrazu, plastová zase musejí (což je prý už víc než deset let zařízeno) mít UV filtr, protože plast, na rozdíl od skla, je prostupný pro UV paprsky, schopné oko poškodit.
A k těm Windows: "Totální šit s vynikajícím marketingem" To o nich platilo vždy.
Aktualizace Debianu si stahuji z jeho oficiálních webů a jsou tam, pochopitelně, aktuální verze všech programů, které má tato distribuce k dispozici.
Netvrdím, že se takovéto problémy s JPEG nevyskytovaly, ale zde šlo jednoznačně o GIF. A záměna GIFu formátem JPEG problém vyřešila.
Není žádný důvod, proč by zrovna tohle vaše tvrzení mělo být pravdivé, když ostatní taková vaše tvrzení, která bylo možné ověřit, byla nepravdivá.
Ve skutečnosti byl problém s tím JPEGem a vyřešila to konverze do GIFu nebo PNG (ve kterých to mělo být od začátku).
Aktualizace Debianu si stahuji z jeho oficiálních webů a jsou tam, pochopitelně, aktuální verze všech programů, které má tato distribuce k dispozici.
Ano, aktualizace se stahují z oficiálních webů distributora daných aplikací. I do Debianu se pochopitelně dá nainstalovat software od jiných distributorů, který se pak stahuje z webů těch jiných distributorů.
Takže jsme nakonec dospěli zase k tomu, že je to jak píšu já a by jste psal bláboly.
Ano, vyrobil jsem GIFy, které jak xpaint (ve kterém jsem to maloval), tak další malování (snad mtpaint) a display z balíku Image Magick zobrazovaly OK (snad i GIMP, ale nejsem si stoprocentně jistý, zda jsem se v něm na ně díval), zatímco na webových prohlížečích byly černá a bílá zaměněné.
Tu tabulku jsem někde viděl, jak na ni narazím dám odkaz.
Pan Neff to formuloval jinak, ale podstata byla, že se Občanka v mobilu potřebuje aktualizovat, a že to nešlo. Tudíž byla na houby.
Pochopitelně, to v těch stanovách, i současných, to je:
"Členové se při svém vstupu zavazují, že budou pracovat v souladu s cíli klubu a s těmito stanovami. V případě hrubého porušení stanov nebo opakovaného veřejného vyjádření nesouhlasu s cíly klubu může výbor rozhodnutím většiny všech členů výboru takového člena z klubu vyloučit." (Podobně to měla formulováno i KSČ, čili v podstatě cosi jako "demokratický centralismus".) Takže kecáte vy, tolik o vaší věrohodnosti. Právě tahle věta způsobila, že jsem do toho spolku odmítl jít (a dnes by mě zcela jistě vyhodili, protože se tato organizace změnila na klub hlasatelů pitomostí).
Byly to černobílé GIFy (kvůli úspoře velikosti), v nichž je do 1 byte vloženo 8 nul nebo jedniček a jedno to zodpovídá bílé a jedno černé barvě. A je možné, že webové prohlížeče nezpracovaly korektně informaci, co je jednička a co nula.
Obávám se, že v době, kdy se to stalo, ještě JPEG CMYK neuměl, nebo nebyla v dostupném SW možnost ho takto uložit. Alespoň xpaint pořád ještě (ve verzi, co mám v počítači) umí jen jednu variantu JPEG, uložení i načtení.
Chyba se objevovala ve všech počítačích na ústavu, i na mém pracovním i na mém domácím.
A u toho pi je hlavní problém ten, že jeho hodnota není známá (vyjma pi, což je ovšem důkaz kruhem), takže vše, co je od něj odvozeno, v principu není známo. Proto považuji od něj odvozený radián za pitomost. Protože "1 radián je roven (180 děleno π) stupňů" (viz pan Google), tedy číslo necelé a v praxi nepoužitelné.
Je to u těch matematiků asi stejná hloupost, jako když svého času anatomové měnili co pár let názvosloví, takže se doktoři s rozdílem jedné generace (+-) spolu nedomluvili (např. jestli je afekce na Vena cava inferior nebo Vena cava caudalis). Teď se vrhli na jiné "objevy" a dělají zmatky jinde.
Takže já obrázky vyrobil jako GIFy, ale vy mě budete tvrdit, že to musely být JPEG, podle vaší obskurní hlášce, že s JPG "jsou problémy".
Vy tvrdíte, že jste vyrobil GIFy. A také jste tvrdil, že jste viděl tabulku ve zdravotnické ročence, která tam není. Také jste tvrdil, že Ondřeji Neffovi se v eDokladech zobrazila hláška, že aktualizace aplikace není dostupná – přitom Ondřej Neff v článku takovou informaci nemá. Tvrdil jste, že ve stanovách spolku (dle vás) Sysifos bylo uvedeno, že „člen má povinnost respektovat názor vedení tohohle spolku, bez ohledu na to, že má jiný názor nebo (!) je názor vedení v rozporu s tím, co on o daném problému ví a zná“. A ve stanovách spolku Sisyfos nic takového není a nikdy nebylo.
Tolik k věrohodnosti vašich tvrzení.
No a formát GIF vypadá tak, že je v něm uložena barevná paleta, kde jsou barvy uvedené jako RGB, není tam žádný barvový prostor. Takže v barevné paletě je „index barvy 0 je barva 0, 0, 255, index barvy 1 je 0, 128, 0“. Není způsob, jak ty barvy omylem zobrazit inverzně (jen v některých případech). Zpackat by se to dalo jedině tak, že by někdo při zobrazování prohodil význam těch hodnot, takže by 0 považoval za plně svítící barvu a 255 za černou. Pak by ale daná aplikace zobrazovala negativně úplně všechny obrázky GIF. A na to by se jaksi u prohlížečů dávno přišlo.
Naproti tomu u JPEGu se uvádí barvový prostor. Takže do JPEGu můžete uložit třeba CMYK barvy. Jenže prohlížeče CMYK nepodporovaly a očekávaly, že JPEG je vždy v RGB. Takže se občas někomu stalo, že vytvořil JPEG v grafickém editoru s podporou barvových prostorů (prostě v normálním grafickém editoru), jenže ho vytvořil ve CMYKu. Protože se ho to při vytváření nebo ukládání zeptalo, zda to chce pro tisk, a třeba takový A. S. Pergill si řekl „ano ano, pro tisk, ať si to studenti mohou vytisknout“. Takže vyrobil JPEG ve CMYKu, který ovšem prohlížeč zobrazil, jako by to bylo RGB – no a to u černobílého obrázku skončí tím, že je obrázek inverzní. Když to dotyčný otevřel v jiném editoru, ten samozřejmě barvové prostory podporoval také a zobrazil to správně, tedy tak, že barvy jsou CMYK.
Takže buď jste objevil naprosto nepochopitelnou chybu ve webových prohlížečích, která se projevovala jenom vám. Nebo to bylo tak, jak jsem to popsal já. Pravděpodobnost odhaduju asi tak 0,01 % ve prospěch vaší verze a 99,99 % ve prospěch mé verze.
Nicméně tohle je typický přístup IT psychopatů a oligofreniků: Budou tvrdit bezcenné nesmysly a žvásty a ignorovat fakta.
Na tvrzení bezcenných nesmyslů a žvástů a ignorování fakt tu máme vás. V případě jména „Sysifos“ nebo tabulky ve zdravotnické ročence jste nakonec i vy byl nucen uznat, že je to jinak, než tvrdíte – přičemž v případě „Sysifos“ jste trval na svém chybném tvrzení i po té, co jsem vám dal odkaz na akademické slovníky. V případě Prvočíselné věty, která podle vás není úplně dokázána, jste sice svůj omyl stále neuznal, ale jste jediný široko daleko, kdo to tvrdí. Také tvrdíte, že √-1 je iracionální číslo, odvoláváte se na učebnice – ale zase, jste jediný široko daleko, kdo něco takového tvrdí. Nenajdete žádnou učebnici, kde by byl takový nesmysl – v každé učebnici, kde se píše o √-1, je napsáno, že je to imaginární číslo nebo ryze imaginární číslo.
A to jsem nevypsal ani zdaleka všechny vaše bezcenné nesmysly a žvásty a ignorování faktů, to je jen začátek velmi dlouhého seznamu.
Pan Neff to formuloval jinak, ale podstata byla, že se Občanka v mobilu potřebuje aktualizovat, a že to nešlo. Tudíž byla na houby.
Podstata byla, že jste plácal nesmysly a trval jste na svém nesmyslném tvrzení, i když jste si jednoduše mohl otevřít článek, který jste sám odkázal, a přesvědčit se, že se tam píše něco jiného.
Pro aktualizaci dat přes internet potřebuje aplikace internetové spojení s cílovým servrem, kde se aktualizovaná data nachází. Pokud takové spojení nemá, aktualizaci nejde provést – a není to chyba aplikace a neznamená to, že ta aplikace je na houby.
Takže kecáte vy, tolik o vaší věrohodnosti.
Já nekecám, to vaše tvrzení říká úplně něco jiného, než jste teď citoval z reálných stanov.
Právě tahle věta způsobila, že jsem do toho spolku odmítl jít
Což je dobře, protože kdybyste tam vstoupil, byl by Bludný balvan cenou udělovanou pouze členům sdružení a vy byste byl jejím doživotním držitelem.
A je možné, že webové prohlížeče nezpracovaly korektně informaci, co je jednička a co nula.
Ta informace je uložená v barevné paletě GIFu a může tam být jakákoli z 2²⁴ barev, ne jen černá a bílá.
Kdyby prohlížeče měly takovou chybu, všiml by si toho někdo dávno před vámi.
Chyba se objevovala ve všech počítačích na ústavu, i na mém pracovním i na mém domácím.
Jistě, protože prohlížeč, který jste zkoušel, tehdy nepočítal s JPEGy s vámi použitou reprezentací barev.
A u toho pi je hlavní problém ten, že jeho hodnota není známá
Ne, to že vy tu hodnotu neznáte, fakt žádný problém není.
Proto považuji od něj odvozený radián za pitomost.
Ale radián není odvozený od 𝛑.
Protože "1 radián je roven (180 děleno π) stupňů" (viz pan Google), tedy číslo necelé a v praxi nepoužitelné.
To je ale váš problém, že radiány převádíte na stupně. Na to podprahové sdělení, že umíte pracovat s celými čísly vám neskočím. Tipoval bych vás, že jsou pro vás použitelná celá čísla od jedničky do desítky. (Radši nepíšu přirozená čísla, bůhví s čím byste to zase pomotal.)
Je to u těch matematiků asi stejná hloupost
Vy jste ten pravý na posuzování toho, co dělají matematikové.
Aplikace je na houby, pokud potřebuje připojení k internetu, které nelze vždy a všude zajistit.
Přesně tento bod, který jsem citoval, a o kterém jste tvrdil, že neexistuje, mě od vstupu do toho spolku odradil. Jak jsem uvedl, něco hodně podobného měli ve stanovách komunisté. V civilizovaných a demokratických poměrech je naprosto běžný institut "votum separatum" těch, kdo s majoritním usnesením nesouhlasí.
Existuje GIF pouze dvoubarevný, černá a bílá. Do něj to bylo uloženo.
JPEG tam původně nebylo, to naopak situaci napravilo.
Radián je odvozen od pi a jeho hodnota ve stupních se počítá přes pi.
Je nesmysl mít dva nekompatibilní systémy měření úhlů a ještě preferovat ten který má samé nevýhody a žádnou výhodu. Pro od reality odtržené matematiky ovšem charakteristické.
Jinak matematici jsou přehlídka hlupáků a jejich aktivity přehlídka nesmyslů. Viz zavádění množin do prvních tříd (já byl jeden z posledních ročníků, co to ještě neměli, moje starší dítě jedním z prvních, co to už neměli a mezi námi je víc než dvacet ročníků, které nezvládají kupecké počty), navíc na základě podvodných testů. Kdyby to byl tehdy někdo odseděl, možná by s nimi byly dnes menší problémy. A u řady matematických úloh je výsledek daný nikoli nějakým logickým procesem, ale správným odhadem hlouposti a nevzdělanosti jejich tvůrce.
Aplikace je na houby, pokud potřebuje připojení k internetu, které nelze vždy a všude zajistit.
Tak přestaňte psát komentáře na Lupu. K tomu také potřebujete připojení k internetu. A doufám, že nepoužíváte žádný mobilní telefon. Ten je totiž také na houby, protože potřebuje připojení k mobilní síti.
Přesně tento bod, který jsem citoval, a o kterém jste tvrdil, že neexistuje, mě od vstupu do toho spolku odradil.
Ne, vy jste ten bod necitoval. Vy jste si vymyslel úplně jiný bod, který ve stanovách není a nikdy nebyl.
V civilizovaných a demokratických poměrech je naprosto běžný institut "votum separatum" těch, kdo s majoritním usnesením nesouhlasí.
Což je ovšem úplně něco jiného, než co řeší ten bod.
Existuje GIF pouze dvoubarevný, černá a bílá.
Existuje GIF pouze dvoubarevný. Ty barvy mohou být libovolné dvě barvy z 24bitové palety barev, stejně jako u všech ostatních velikostí tabulky barev v GIFu. Třeba modrá a zelená, jako zde: https://upload.nolog.cz/download/b53ebe122fffa306/#tnLywHNvNJm9ExwAJ5BnTg
JPEG tam původně nebylo, to naopak situaci napravilo.
To je velmi nepravděpodobné.
Radián je odvozen od pi
Není.
jeho hodnota ve stupních se počítá přes pi
Ale na stupně to pořád přepočítáváte vy. Já to nepotřebuju.
Je nesmysl mít dva nekompatibilní systémy měření úhlů a ještě preferovat ten který má samé nevýhody a žádnou výhodu.
Tomu, že vy používáte jiný systém měření úhlů, matematici fakt zabránit nemohou. No a že preferujete ten, který má samé nevýhody a žádnou výhodu, to je váš problém.
Jinak matematici jsou přehlídka hlupáků a jejich aktivity přehlídka nesmyslů.
Tak určitě.
Viz zavádění množin do prvních tříd
Výuku mají na starosti didaktici, ne matematici.
Ten bod stanov interpretuji tak, jak jsem uvedl. Důvod jsem vysvětlil. Prostě se ten jezovitsko - bolševický spolek chová podle svých předloh.
Uvedený bod votum separatum v podstatě zakazuje.
Tak jsme se dobabrali k tomu, že to byl dvoubarevný GIF a webové prohlížeče patrně ignorovaly definovanou paletu a zobrazovaly podle nějakého implicitního nastavení 1 jako bílou a 0 jako černou. Přiznávám, že jsem v editoru několikrát prohazoval barvu pozadí a barvu kreslící, takže finálně to mohlo být i naopak, a pokud vykreslující program paletu ignoroval ...
JPEG jsem tam dal až po nějakých měsících, když jsem viděl, že se to v prohlížečích vykresluje opačně.
Používám systém, který se používá tisíce let, je propracovaný a má vychytány všechny nedostatky.
Množiny do prvních tříd prosadili matematici přes hlavy dětských psychologů, lékařů, hygieniků i didaktiků, i přes hlavy rodičů a učitelů z praxe. Bez ohledu na argumentaci, že děti v tomto věku nemají abstraktní myšlení a množiny je striktně vyžadují (viz vývojová psychologie).
Sousedovic dcera, která množiny měla, nebyla po skončení 9. třídy s to vyřešit úkol typu: "Kupuji zboží za 97,30 Kčs, platila jsem stovkou. Kolik mám dostat nazpět?" Dcera jedněch známých, která má Downovu chorobu, tohle z praktické školy ovládá.
Pochopitelně, nebyl to jediný nedostatek, v jejichž sumárním důsledku je matematika koncipována jako ryze paměťový předmět (na gymnáziu spolu s fyzikou), který nemá žádnou logiku.
Nicméně pak jste u lidí, u nichž se tohle sveze i s tím IT obecně a digitalizací státu zvlášť. A budu zlý: Co jsem se horko těžko nenaučil vlastní pílí v souvislosti s praktickými potřebami toho, co jsem dělal, to jsem neuměl, protože škola, ani střední, mi nic na tomto poli nedala. A dodnes se na medicínu hlásí hodně středoškoláků s tím, že je to jedna z mála VŠ, kde není matematika. Takže asi je něco obecně na tomto poli špatně, a do toho IT se to musí nějak promítnout.
Ten bod stanov interpretuji tak, jak jsem uvedl.
Interpretujete ho úplně špatně. Ostatně jako všechny texty.
Uvedený bod votum separatum v podstatě zakazuje.
Vůbec ne.
Tak jsme se dobabrali k tomu, že to byl dvoubarevný GIF a webové prohlížeče patrně ignorovaly definovanou paletu a zobrazovaly podle nějakého implicitního nastavení 1 jako bílou a 0 jako černou.
Ne, k tomu jsme se nedobrali. Jednak není žádný důvod, proč by to tak prohlížeče dělaly. Jednak by se na takovou chybu přišlo dávno před tím, než jste se k tomu dostal vy. Jednak by se o tom daly najít zmínky na internetu.
Dobrali jsme se akorát k tomu, že jediné pravděpodobné vysvětlení je, že jste to vytvořil jako JPEG s nějakým nastavením barev, které prohlížeč neuměl.
Používám systém, který se používá tisíce let, je propracovaný a má vychytány všechny nedostatky.
Jo, a o jedné sedmině kružnice prohlásíte, že je to něco mezi třetinou a čtvrtinou. Fakt propracovaný systém.
Nicméně pak jste u lidí, u nichž se tohle sveze i s tím IT obecně a digitalizací státu zvlášť.
Jenže matematika má s IT asi tolik společného, jako kvantová fyzika s medicínou. Ano, někde hluboko vespod je to na tom založené. Ale to je tak všechno.
A budu zlý: Co jsem se horko těžko nenaučil vlastní pílí v souvislosti s praktickými potřebami toho, co jsem dělal, to jsem neuměl, protože škola, ani střední, mi nic na tomto poli nedala.
Nevím, co je na tom zlého. To tady všichni dávno víme, že vám chybí spousta znalostí z druhého stupně ZŠ nebo ze střední školy. Ještě horší je ale to, že jste se nenaučil rozlišovat věci podstatné od nepodstatných, pochybovat o svých vědomostech a paměti, ověřovat si věci. Tedy věci, které jsou podstatnou součástí inteligence.
V té interpretaci se neshodneme. Jsem minimálně o generaci starší a jsem zvyklý pod takovými formulacemi vidět jiné věci než vy. Navíc soudruzi blábolí nesmysly i tehdy, když dostanou odkazy na články s vysokým impact factorem, tvrdící něco jiného než oni. I to je důvod podporující mou interpretaci onoho článku.
Těžko říct, ony se ty dvoubarevné GIFy moc nepoužívaly ani tehdy, a ještě mohly být s 50% pravděpodobností v pořádku.
Ne, určitě jsem to vytvořil jako GIF.
Matematika a IT k sobě mají jistě blízko.
Důležité je, že jsem se musel naučit přepočítávat přirozené logaritmy na dekadické, nebo prokládat přímku řadou bodů a pod.
A nejsem v tom, bohužel, sám: Měl jsem v SVOČ studentky, které potřebovaly 65 procentní kyselinu sírovou. Tak jsem jim dal 96% a, aby to ředění nebylo tak obústní, 50%. Nedokázaly to spočítat. Pak se jedna přiznala, že je z matematického gymnázia. Trojčlenka a křížové pravidlo jim nic neříkaly. Zkoušely to i přes integrály a derivace, ale marně.
V té interpretaci se neshodneme. Jsem minimálně o generaci starší a jsem zvyklý pod takovými formulacemi vidět jiné věci než vy.
Nikoli. Vy prostě notoricky selháváte při chápání nijak složitých textů.
Těžko říct, ony se ty dvoubarevné GIFy moc nepoužívaly ani tehdy, a ještě mohly být s 50% pravděpodobností v pořádku.
Používaly se dost. A opakuji ještě jednou – dvoubarevný GIF může obsahovat jakékoli dvě barvy, ne jen černou a bílou.
A nejsem v tom, bohužel, sám: Měl jsem v SVOČ studentky, které potřebovaly 65 procentní kyselinu sírovou. Tak jsem jim dal 96% a, aby to ředění nebylo tak obústní, 50%. Nedokázaly to spočítat. Pak se jedna přiznala, že je z matematického gymnázia. Trojčlenka a křížové pravidlo jim nic neříkaly. Zkoušely to i přes integrály a derivace, ale marně.
Zato vy, když máte spočítat trojčlenkou velikost úhlu – také to nezvládnete. Na vašem místě bych byl radši zticha.
Já ten článek chápu jako určitý ekvivalent obdobných ustanovení ve stanovách KSČ, odkud to zřejmě opsali.
Takže pochopit ten text je nad vaše síly, tak jste si to (na základě bůhví čeho) připodobnil k nějakému jinému textu, který znáte. To je ovšem dost hloupý postup.
Nejsme ve sporu. Já to vidím tak, že webové prohlížeče v té době ignorovaly u tohoto typu obrázku paletu a zobrazily si to po svém.
Jsme ve sporu. Vy tvrdíte něco, co je velmi nepravděpodobné. Prohlížeče tu paletu neignorovaly – jednak není žádný důvod, proč by tím někdo komplikoval kód, jednak by se na to hned přišlo. Jenže dvoubarevné GIFy se běžně používaly. Třeba když jste chtěl v animaci zobrazit přes něco nápis, byl ten nápis jen dvoubarevný, protože ve skutečnosti tam byla jen jedna barva a průhledné pozadí.
Ona se velikost úhlu počítá trojčlenkou?
Ano, když mají dvě jednotky stejně orientovanou lineární stupnici, přepočítává se mezi nimi pomocí trojčlenky. Když budete mít vzdálenost uvedenou v kilometrech a chcete to v mílích, jak jinak než trojčlenkou to spočítáte? Když máte rychlost uvedenou v kilometrech za hodinu a chcete ji v metrech za sekundu, jak jinak než trojčlenkou to budete počítat?
Jestliže dva texty znějí podobně, mají zpravidla i podobný smysl a význam.
Navíc, jak jsem uvedl, vycházím i z toho, jak se ten spolek chová. Tj. jak ignoruje vědecká fakta a autoritativně blábolí nesmysly.
Jestliže se chyba zobrazení vyskytuje ve webových prohlížečích a nedělají ji editory obrázků, viděl bych to na nějakou chybu v těch prohlížečích. Nabídl jsem možnost jejího vzniku s tím, že na ní netrvám. Taky si uvědomte, že to byla končící 90. léta a že se tehdejší prohlížeče mohly chovat jinak než současné.
Mohu to, pochopitelně, počítat přes koeficienty, vylezlé z té trojčlenky někdy dříve (dá se najít, jakým číslem vynásobit které míle, aby z toho vypadly kilometry a opačně).
Jinak k těm úhlům: Možná někomu vadí minuty a sekundy, nicméně v době počítačů by neměl být problém převést třeba 67 stupňů, 14 minut a 2 sekundy na to, kolik je to jako necelé číslo stupňů. A bude to přesnější než v radiánech.
Jestliže dva texty znějí podobně, mají zpravidla i podobný smysl a význam.
Jasně, třeba „ve Velké Británii se jezdí vlevo“ zní podobně jako „ve Francii se nejezdí vlevo“, takže se asi ve Velké Británii i ve Francii jezdí po stejné straně silnice.
Navíc, jak jsem uvedl, vycházím i z toho, jak se ten spolek chová.
Jo, protože to jste před dvaceti lety věděl, jak se dnes bude chovat.
Tj. jak ignoruje vědecká fakta a autoritativně blábolí nesmysly.
To nemůžete vědět, vzhledem k tomu, že nejste schopen chápat texty. Což se postupně vysvětluje, protože pokud text nečtete, jenom si ho připodobníte k jinému textu, který vypadá podobně, není divu, že nevíte, co se v tom původním textu píše.
Jestliže se chyba zobrazení vyskytuje ve webových prohlížečích a nedělají ji editory obrázků, viděl bych to na nějakou chybu v těch prohlížečích.
Ona to nebyla vlastnost všech editorů obrázků a všech prohlížečů. Třeba editor fotografií CMYK JPEG (nebo jiný tiskový JPEG) klidně také podporovat nemusí.
Nabídl jsem možnost jejího vzniku s tím, že na ní netrvám.
A proč nabízíte možnost vzniku nějaké vlastnosti když vůbec nechápete, o co se jedná?
Taky si uvědomte, že to byla končící 90. léta a že se tehdejší prohlížeče mohly chovat jinak než současné.
Samozřejmě, dnešní prohlížeče už podporují JPEG i s jiným nastavením barev. Kdyby to stále nepodporovaly, dávno bych vám odkázal JPEG, který by se v prohlížeči zobrazil inverzně, přesně jak jste popisoval.
Mohu to, pochopitelně, počítat přes koeficienty, vylezlé z té trojčlenky někdy dříve (dá se najít, jakým číslem vynásobit které míle, aby z toho vypadly kilometry a opačně).
Ano, když je pro vás trojčlenka moc složitá, můžete nechat použít trojčlenku někoho jiného a pak jenom aplikovat výsledek.
Jinak k těm úhlům: Možná někomu vadí minuty a sekundy
Vy jste fakt neuvěřitelnej. Pokaždé, když můžete udělat chybu, tak ji uděláte. Úhly se neměří v sekundách, ale ve vteřinách. V sekundách se měří čas.
nicméně v době počítačů by neměl být problém převést třeba 67 stupňů, 14 minut a 2 sekundy na to, kolik je to jako necelé číslo stupňů. A bude to přesnější než v radiánech.
Problém to není. A v radiánech to bude stejně přesné. Třeba tady: https://www.wolframalpha.com/input?i=67+degree+14+arcminutes+2+arcseconds+in+radians
"...dva texty..."
Zase pro vás typické nesmysly.
V podstatě už velmi záhy se to provalilo, protože tento spolek se odmítl angažovat proti společensky nejvýznamnějšímu pseudovědeckému podvodu, a tím je náboženství.
Soudruzi blekotali o "vědeckých desinformátořích", co si vymýšlejí nesmysl, že vedení vysokého napětí způsobuje rakovinu. A když byli informováni, že profesoři Doll a Peto z USA prokázali, že elektrostatické síly stahují k tomu vedení z okolního vzduchu ionty, které po vdechnutí mají podobné účinky jako např. ionizující záření, a tím lze uvedený jev vysvětlit, tak prohlásili, že je nějací američtí profesoři nezajímají. Aby bylo jasno, jmenovaní dva pánové byli světová jednička a dvojka v oboru příčin vzniku a prevence rakoviny a jejich práce vycházely v časopisech s impact faktorem, o kterém si všichni členové tohoto spolku mohou leda nechat zdát.
A když se podíváte na "Reakce RNDr. V. Vavryčuka na Bludný balvan", tak zase soudruzi udělili "bludný balvan" za vědecké práce bezproblémově přijaté světovou vědeckou komunitou (kompetentnější než tento pochybný spolek) a vyšlé v prestižních vědeckých časopisech se slušným impact faktorem.
Editor fotografií CMYK JPGE jsem v té době nevlastnil a jestli takovou funkci nemá GIMP (nenarazil jsem v něm na ni), tak ani dosud nevlastním. Respektive mohu CMYK obrázky (obecně) vygenerovat prostřednictvím TeXu.
"dávno bych vám odkázal JPEG, který by se v prohlížeči zobrazil inverzně"
Jenže šlo o GIFy, jak jste zřejmě dosud nepochopil.
Ano, je to využití trojčlenky někoho jiného, to jsem nepopíral. Jen jsem popíral, že trojčlenka je jediný možný postup výpočtu.
V mezinárodním názvosloví jsou to sekundy, i u úhlů. Vteřina je dílem národních buditelů a je odvozena od "vtoroj" ze staroslověnštiny, přetrvávající ve východoslovanských jazycích, protože "družina" (od druhý) měla už v té době v češtině jiný význam.
Nebude to stejně přesné, když neznáme hodnotu radiánu ve stupních.
Zase pro vás typické nesmysly.
Žádné nesmysly. Jenom prostě nerozumíte česky psanému textu. Teď už jste se dokonce přiznal k tomu, že čtení textu nahrazujete připodobněním k nějakému jinému textu, asi na základě použití podobných slov.
V podstatě už velmi záhy se to provalilo, protože tento spolek se odmítl angažovat proti společensky nejvýznamnějšímu pseudovědeckému podvodu, a tím je náboženství.
Náboženství není žádný pseudovědecký podvod. Dnešní náboženství ve své většině netvrdí, že konkuruje vědě, stejně tak věda ve své většině netvrdí, že konkuruje náboženství. Jsou to zkrátka ortogonální pohledy na svět, nijak se nevylučují.
prohlásili, že je nějací američtí profesoři nezajímají
Tvrdil jste, že Sisyfos se píše Sysifos; že Prvočíselná věta nebyla dokázána; že Ondřej Neff nedávno o eDokladovce napsal, že se aplikace chtěla aktualizovat, ale pak to napsalo, že aktualizace není dostupná. Je otázka, proč by si někdo na základě vašeho tvrzení měl myslet, že tohle někdo opravdu za Sisyfos prohlásil. Čistě statisticky to vychází, že když vy něco tvrdíte, je rozhodně nadpoloviční pravděpodobnost, že to není pravda.
Editor fotografií CMYK JPGE jsem v té době nevlastnil
To je celkem logické, protože fotografie se pořizují v RGB nebo nějakém rozšířeném RGB prostoru, ne ve CMYKu.
Ano, je to využití trojčlenky někoho jiného, to jsem nepopíral. Jen jsem popíral, že trojčlenka je jediný možný postup výpočtu.
Když tu trojčlenku použil někdo před vámi a vy na něj jeno navážete, pořád je to využití trojčlenky.
Jenže šlo o GIFy, jak jste zřejmě dosud nepochopil.
Samozřejmě od začátku chápu, že vy si myslíte, že to byl GIF. Stejně jako si myslíte spoustu jiných nesmyslů, třeba že se úhly měří v sekundách.
V mezinárodním názvosloví jsou to sekundy, i u úhlů.
Neexistuje žádné mezinárodní názvosloví. Je názvosloví české, anglické, francouzské… A vy jste psal česky.
Nebude to stejně přesné, když neznáme hodnotu radiánu ve stupních.
Dal jsem vám odkaz na výpočet i s výsledkem. Naprosto přesným.
Já, na rozdíl od vás, psanému textu rozumím a dokážu i "číst mezi řádky", vyškolen minulým režimem.
Náboženství není nic jiného než pavědecký podvod, určený pro obohacování se lidí i institucí. Mezi prodejem hrnců, co budou dlouho samy vařit, a vyplatí se i za cenu 30000 Kč, a prodejem "věčné blaženosti po smrti" není v principu žádný rozdíl.
Příslušné bláboly se asi dají ve webovém archivu toho spolku najít, práce profesorů Doll a Peto se asi přes web of science najdou taky. Byť jsem je sám nehledal, "zdědil jsem je" po kolegyni, která související tématiku učila přede mnou (ono se před D. a P. myslelo, že příčinou jsou mikrovlny okolo těch vodičů, takže problém spadá do širšího ranku hygieny záření).
Vy jste tu psal, že existuje verze JPEG s barevným prostorem CMYK.
Byly to GIFy, nelžete, prosím.
Jistěže minuty a sekundy jsou "mezinárodní", protože je z latiny převzala řada jazyků, zatímco minuty a vteřiny jsou pouze české. A význam ta sekunda a vteřina mají stejný: "druhá menší část".
Protože onen výpočet závisí na způsobu implementace pi, bude se převod radiánu na stupně systém od systému měnit; dokonce i v rámci jednoho systému, pokud budou zvoleny jiné reprezentace čísel v binárním kódu (takové věci jsou nastavitelné v některých programovacích jazycích). A nakonec to nesejití se na stejné hodnotě může skončit nějakým kolapsem. Napadá mě třeba testování, zda jsou dva úhly stejné, ve stupních to není problém, v radiánech, pokud to bude počítáno jinak, než si autor myslel, se mohou tabulková a vypočtená hodnota nesejít (nebo v případě distribuovaného IT systému se nesejdou hodnoty vypočtené částí, co presentuje data 32 bitově s částí, co je presentuje 64 bitově). Nebo bude falešně označen za správný úhel, který se od správného bude trochu lišit.
MMCH USA přišly o jednu sondu k Marsu proto, že část týmu pro ni zpracovávajícího SW pracovala se stopami a druhá s metry. I to je riziko užívání dvou nekompatibilních systémů (úhly 90 stupňů a 90 radiánů se asi trochu lišit budou, ne?).
Já, na rozdíl od vás, psanému textu rozumím a dokážu i "číst mezi řádky",
Nerozumíte a dokazujete to takřka v každém svém komentáři.
Náboženství není nic jiného než pavědecký podvod
To jsem vyvrátil v předchozím komentáři. Opakováním vyvráceného ničeho nedosáhnete.
Příslušné bláboly se asi dají ve webovém archivu toho spolku najít
No tak je najděte. A't si ukážeme další příklad, kdy neumíte číst.
Vy jste tu psal, že existuje verze JPEG s barevným prostorem CMYK.
Netvrdil. JPEG od začátku podporuje různé způsoby reprezentace barev. Jedním z těch způsobů je i CMYK.
Byly to GIFy, nelžete, prosím.
GIFy (nebo PNG) bylo to, jak jste to opravil. Formát, ve kterém se vám to zobrazovalo špatně, byl JPEG.
Jistěže minuty a sekundy jsou "mezinárodní", protože je z latiny převzala řada jazyků, zatímco minuty a vteřiny jsou pouze české. A význam ta sekunda a vteřina mají stejný: "druhá menší část".
Zase neumíte číst. V češtině se pro označení úhlové jednotky používá výhradně slovo „vteřina“. Pro označení jednotky času se v obecné češtině používá slovo „vteřina“, odborný český termín pro jednotku času je „sekunda“. Vy jste psal text česky, napsal jste slovo „sekunda“ – to není ani latinsky, ani anglicky, ale česky. A v češtině slovo „sekunda“ nikdy neoznačuje jednotku úhlu, vždy jedině času.
A teď se svůj 378 246 723. omyl snažíte zase zamluvit a odvádíte řeč jinam.
Protože onen výpočet závisí na způsobu implementace pi
Nezávisí.
bude se převod radiánu na stupně systém od systému měnit
Nebude. Všude to vyjde 121021𝛑/324000 rad
.
Napadá mě třeba testování, zda jsou dva úhly stejné, ve stupních to není problém
Pokud se počítá s nepřesnou reprezentací (například protože byla hodnota získána z měřením), přizpůsobuje se tomu i testování rovnosti. Když tady pořád trousíte moudra o programování, měl byste takovou hle základní věc vědět.
Navíc vy budete mít problémy i se stupni. Představte si, že rozdělíte kruh na 7 stejných dílů. A teď si velikost úhlu toho jednoho dílu vyjádřete vaším způsobem ve stupních a s něčím to porovnávejte.
Za určitým textem jsem schopen vidět něco jiného než vy, vzhledem k tomu, že jsem prakticky polovinu života prožil v totalitě.
Nevyvrátil jste nic. I dnes náboženství a jeho nositelé škodí, i dnes jednají proti vědě, byť ne tak přímočaře, jako jejich předchůdci za časů honů na kaciře a čarodějnice (třeba se musejí schovávat pod spolky, "bojující proti pavědě"). Nicméně náboženství se od těch dob nijak nezměnilo. Pokud by tito lidé nebyli pod permanentním dozorem a tlakem, už dávno by na náměstích hořely hranice s lidmi "kacířských názorů".
Najděte si je sám.
Nicméně o této verzi JPEG vím akorát od vás a nikdy jsem s něčím takovým nepracoval.
GIFy byly to, co jsem tam dával původně, a co bylo špatně zobrazováno. Nejsem si jistý, jestli už byl tehdy PNG čitelný v prohlížečích (JPEG byl, proto jsem na něj následně ty obrázky převedl). Prostě, tvrdíte nesmysly, není proto důvod vám věřit v jiných věcech.
Sekunda je latinské slovo, a nevidím důvod, proč ho nepoužít i pro 1/60*60 tinu stupně. MMCH, většinou se píše česky o "úhlové vteřině", aby to bylo jednoznačné. A v překladech z cizích jazyků o měření zeměpisné délky a šířky (třeba na lodích) se s pojmem sekunda setkáte běžně.
Jinak, po většinu mého života "vteřina" byla jednotkou času.
Jistěže bude-li mít jeden systém pi jako 3,14 a druhý jako 3,14159, tak se spolu nesejdou.
Pokud "počítáte s nepřesností", můžete dojít k falešně pozitivnímu výsledku.
Za určitým textem jsem schopen vidět něco jiného než vy, vzhledem k tomu, že jsem prakticky polovinu života prožil v totalitě.
To neospravedlňuje vidět v textu něco, co tam vůbec není a autor to nikdy nezamýšlel.
Nevyvrátil jste nic.
Vyvrátil.
I dnes náboženství a jeho nositelé škodí,
Za prvé to platí i o vědě, za druhé to vůbec nesouvisí s vašim předchozím tvrzením.
i dnes jednají proti vědě
To také platí i o některých vědcích. A stejně jako to neplatí zdaleka o všech vědcích, neplatí to zdaleka o všech představitelích náboženství. Třeba křesťanství v drtivé většině představitelů není s vědou ve sporu.
Nicméně náboženství se od těch dob nijak nezměnilo. Pokud by tito lidé nebyli pod permanentním dozorem a tlakem, už dávno by na náměstích hořely hranice s lidmi "kacířských názorů".
Zase jen vaše ničím nepodložené bláboly.
Najděte si je sám.
Vy jste to tvrdil, je na vás, abyste to dokázal.
Nicméně o této verzi JPEG vím akorát od vás a nikdy jsem s něčím takovým nepracoval.
To není žádná verze JPEG, je to prostě normální JPEG.
Sekunda je latinské slovo
Není. Latinské slovo je „secunda“ a neskloňuje se česky.
nevidím důvod, proč ho nepoužít i pro 1/60*60 tinu stupně
Protože se v češtině v tom významu nepoužívá. Ale chápu, vám je to jedno, významy slov, vět a textů vás nezajímají, vy si text připodobníte k něčemu jinému a je to.
Jinak, po většinu mého života "vteřina" byla jednotkou času.
A zároveň i jednotkou velikosti úhlu.
Jistěže bude-li mít jeden systém pi jako 3,14 a druhý jako 3,14159, tak se spolu nesejdou.
Sejdou. Hodnota 𝛑 nemusí být číselně vyjádřená. Proto máme symbol 𝛑, abychom se na tu hodnotu mohli odkazovat jinak než neúplným čísleným rozvojem.
Pokud "počítáte s nepřesností", můžete dojít k falešně pozitivnímu výsledku.
Proč pořád píšete o věcech, kterým nerozumíte?
To by mi soudruzi politrukové říkali taky.
Použil jste jen jeden z mnoha profláklých flanďáckých argumentů.
Zpravidla neškodí věda, ale spíš nějaká pavěda typu lysenkismu, antropogenního globálního oteplování apod.
Musel byste upřesnit, která náboženství. Nicméně proti vědě je i křesťanství, akorát si toho nemůže dovolit tolik, co dříve. Nicméně nejrůznější sabotáže, podrazy apod. dělají jeho zástupci stále.
Ne, tohle je, bohužel, pravda. Všude, kde se křesťanství dostane jen trochu k moci, tak plošně škodí. Viz např. Polsko za vlády PiS.
Šlo o reakci na stříbrný bludný balvan z roku 2002. Najdete na stránkách Sisyfa. Odkaz na ty US profesory tak rychle nenajdu a svou e-korespondenci z té doby taky ne. MMCH, existuje předpis pro umístění mikrovlnky v kuchyni tak, aby "neškodně" neozařovala pohlavní žlázy: Dává se buď do výše hrudníku a výš, nebo naopak hodně dolů.
"Prostě normální JPEG" mi vyrobí obrázek v RGB. Nehledě k tomu, že v JPEG se zaznamenávají jen dvě barvy + celkový jas.
Obojí je latinsky secunda (vyslov "sekunda") a česky vteřina. Opět jen řešíte nesmysly OT.
To je právě výhoda počítačů, že nemohou pracovat s nedefinovanými nesmysly (na rozdíl od matematiky). Takže to pi musí mít nějakou representaci jako konkrétní číslo, uloženou do nějakých byte. Problém je, že způsob toho uložení ovlivní výsledek výpočtu.
To by mi soudruzi politrukové říkali taky.
Což ovšem neznamená, že to není pravda.
Použil jste jen jeden z mnoha profláklých flanďáckých argumentů.
Což ovšem neznamená, že to není pravda. Vy jste nepoužil žádný argument.
Musel byste upřesnit, která náboženství.
Nemusel. Vy jste psal o náboženství obecně, takže mně stačí dokázat, že to není pravda pro jedno náboženství, a tím jsem vaše tvrzení vyvrátil.
Nicméně proti vědě je i křesťanství,
Není.
"Prostě normální JPEG" mi vyrobí obrázek v RGB.
To je ovšem nějaký váš „termín“, který ani nedokážete definovat.
Obojí je latinsky secunda (vyslov "sekunda") a česky vteřina.
V češtině existují dvě slova – vteřina a sekunda. Vteřina znamená jednotku času či jednotku velikosti úhlu, sekunda znamená odborně jednotku času a nebo také druhou třídu gymnázia či vzdálenost mezi dvěma tóny.
Opět jen řešíte nesmysly OT.
Pouze jsem poukázal na další z mnoha vašich chyb. A vy opět místo abyste chybu uznal, zaplétáte se do dalších a dalších výmyslů, snažíte se mne přesvědčit, že jste vlastně psal latinsky a další nesmysly.
Takže to pi musí mít nějakou representaci jako konkrétní číslo
Nemusí.
Jistěže to není pravda, když to říkali politrukové. Či flanďáci.
Náboženství (jakékoli) škodí minimálně tím, že poskytuje fantaskní obraz světa, míjející se s realitou, který vede na obecné úrovni člověka k nesprávným rozhodnutím. Záleží jistě na konkrétním náboženství, jak moc a ve které oblasti se to projevuje. A je pár "náboženství bez boha", u nichž lze vyslovit pochybnost, zda je do ranku náboženství zařadit, a uvedené negativní vlivy zde mohou být menší.
Jednou z motivací onoho spolku Sisyfos v boji proti vědě je i křesťanství.
Obrázek JPEG se mi zobrazuje jako obrázek v barevném prostoru RGB, nikoli CMYK. A navíc JPEG zaznamenává jen dvě barvy a třetí se dopočítává až při jeho zobrazování. Viz seriál o obrazových formátech pana Tišnovského na Rootovi před pár lety. Nebo encyklopedie grafických formátů.
V češtině... Hovorové? Spisovné? Odborné? Lokálním nářečí?
Pokud nemáte pi jako konkrétní číslo, tak ani nepřevedete radiány na stupně nebo naopak (nehledě k tomu, že ten převod z podstaty věci - iracionalita pi - nemůže být nikdy přesný).
Jistěže to není pravda, když to říkali politrukové. Či flanďáci.
Jasně. A když říkali, že jedna a jedna jsou dvě, tak to taky není pravda.
Náboženství (jakékoli) škodí minimálně tím, že poskytuje fantaskní obraz světa, míjející se s realitou,
Obraz světa míjející se s realitou popisujete hlavně vy. O tom, jestli to, co popisuje třeba křesťanství, je realita nebo není, vy nevíte vůbec nic.A neví to nikdo. Někdo věří, že to realita je, jiný věří, že to realita není. Je to ale věc víry, nejde to nijak dokázat (alespoň ne na tomto světě) – a pokud vy o něčem, co nelze dokázat, tvrdíte, že to tak je, zpronevěřujete se vědě vy.
A je pár "náboženství bez boha", u nichž lze vyslovit pochybnost, zda je do ranku náboženství zařadit, a uvedené negativní vlivy zde mohou být menší.
To je ale úplně jedno. To, jestli náboženství nemá boha, nebo má jednoho boha, nebo má víc bohů, je z pohledu vědy úplně jedno. Je to k vědě ortogonální. Bůh je mimo oblast zájmu a působnosti vědy – věda neumí dokázat existenci ani neexistenci boha.
Jednou z motivací onoho spolku Sisyfos v boji proti vědě je i křesťanství.
Proti vědě tu bojujete akorát vy.
Obrázek JPEG se mi zobrazuje jako obrázek v barevném prostoru RGB, nikoli CMYK.
Všechno na displeji počítače se vám zobrazuje v barevném prostoru RGB, protože displej počítače nic jiného zobrazit neumí. Takže i JPEG nebo PDF ve CMYKu se musí před zobrazením na displeji zkonvertovat do RGB. Stejně jako se fotka v RGB před tiskem musí zkonvertovat do CMYKu.
V češtině... Hovorové? Spisovné? Odborné? Lokálním nářečí?
Ve všech češtinách. V žádné češtině slovo „sekunda“ neznamená velikost úhlu.
Pokud nemáte pi jako konkrétní číslo, tak ani nepřevedete radiány na stupně nebo naopak (nehledě k tomu, že ten převod z podstaty věci - iracionalita pi - nemůže být nikdy přesný).
No, vidíte, a já to umím. Dokonce i přesně. V mém primitivním světě to jde převést, a stačí k tomu obyčejná trojčlenka. Ale chápu, že ve vašem komplikovaném světe je trojčlenka něco, co jste ještě tak úplně nepochopil.
Je mi líto, křesťanství obsahuje tolik vnitřních rozporů, že prostě pravdivé být nemůže, i kdyby se přetrhlo samým úsilím.
U těch "náboženství bez boha" jde spíš o to, že připomínají víc idealistické filosofie než náboženství jako takové.
Pochopitelně i prvky náboženství lze podřídit vědě.
Já proti vědě nebojuji, tenhle spolek jednoznačně ano. Podobně jako náboženství se totiž dopouští nejzásadnějšího prohřešku proti vědě, a tím je popírání reálných fakt.
OK (JPEG), pak ovšem by nemělo být možné, aby se JPEG obrázek na monitoru zobrazoval jako CMYK.
Převést to jistě jde, ale dostanete opět iracionální číslo.
Je mi líto, křesťanství obsahuje tolik vnitřních rozporů, že prostě pravdivé být nemůže, i kdyby se přetrhlo samým úsilím.
To je tvrzení, které nemá nic společného s vašimi předchozími tvrzeními o náboženství. Tvrdil jste, že náboženství je pseudovědecký podvod. To už jste zapomněl? To máte dokazovat.
Já proti vědě nebojuji,[…], a tím je popírání reálných fakt.
Vy fakta popíráte pořád. Vymýšlíte si tabulky; popíráte psaní slova Sisyfos; tvrdíte, že Prvočíselná věta nebyla dokázána; pletete si iracionální a imaginární čísla; vymýšlíte si věty v textech, které tam nejsou.
Podobně jako náboženství se totiž dopouští nejzásadnějšího prohřešku proti vědě
Náboženství se žádného prohřešku proti vědě nedopouští. A nepopírá reálná fakta.
OK (JPEG), pak ovšem by nemělo být možné, aby se JPEG obrázek na monitoru zobrazoval jako CMYK.
To vskutku možné není. Monitor emituje světlo, takže vždy zobrazuje v RGB. Když máte obrázek v jiném schématu barev, musí se vždy na RGB převést. Ale to už jsem psal v předchozím komentáři, že…
Převést to jistě jde, ale dostanete opět iracionální číslo.
To ničemu nevadí. Velikost úhlu uvedená ve stupních klidně také může být iracionální číslo.
Už jste si aspoň nastudoval rozdíl mezi iracionálními a imaginárními čísly?
Kdyby křesťanství bylo pravdivé, tyto rozpory by neobsahovalo, proto podvod. Kdyby se netvářilo vědecky (viz existence teologie) nebyla by to pseudověda.
Vědecká fakta nepopírám. A text na Wikipedii jasně říká, že prvočíselná věta je závislá na dosud nevyřešeném matematickém problému.
Jistěže se náboženství obecně a křesťanství zvlášť dopouští prohřešků či zločinů proti vědě, protože vědu považuje za konkurenci. A dokud nezačalo být "drženo u huby" (osvícenství), tak blokovalo rozvoj řady vědních odvětví. Přijetí křesťanství za Konstantina znamenalo pro Evropu civilizační propad a retardaci. V podstatě až za skoro tisíc let se Evropa civilizačně dostala tam, kde byla před tím Konstantinem.
Mj. to mělo dopad i na expanzi islámu, protože pokud by k onomu propadu nedošlo, čelili by muslimové expandující do Palestiny vojskům vybaveným +- jako za třicetileté války a Evropa by navíc měla k dispozici logistiku potřebnou k zajištění křížových výprav (tu měla k dispozici cca 150 - 200 let po pádu křižáckých států, na začátku "epochy velkých zeměpisných objevů"). A možná bychom byli ještě dál, protože Řím před Konstantinem měl našlápnuto k průmyslové revoluci (na jedné straně velké manufaktury s organizovanou dělbou práce, na druhé rozvoj mechaniky, primitivní parní turbína apod.), což padlo tím, že křesťanství drasticky snížilo cenu otrocké práce.
Křesťané také zfalšovali dějiny Evropy (mimo oblast antiky). Výsledkem je, že na sever od Alp na pravěk navazuje středověk, starověk mimo antickou oblast křesťané vymazali, případně nahradili lživými konfabulacemi na způsob prvního oddílu Kosmovy kroniky.
Křesťané vymazali i tradice lidové medicíny (založené na tisícileté empírii), jaké se dochovaly např. v Číně nebo Japonsku, které se dokázaly křesťanství (ale i islámu) vyhnout.
Jenže JPEG vnitřně není definován ani jako ten CMYK. Takže byste musel vysvětlit, jakým postupem by se z něj ten CMYK stal, a jak to, že některé zobrazovací systémy (všechny na obrazovku monitoru) by ten samý obrázek zobrazovaly jako CMYK a jiné jako RGB.
Jenže při měření v radiánech budou všechny úhly iracionální čísla, zatímco v případě měření ve stupních k tomu dojde jen výjimečně.
Kdyby křesťanství bylo pravdivé, tyto rozpory by neobsahovalo, proto podvod.
Žádné rozpory jste neprokázal.
Kdyby se netvářilo vědecky (viz existence teologie) nebyla by to pseudověda.
Teologie je věda zkoumající náboženství a náboženskou víru. To neznamená, že samotný předmět vědeckého zkoumání je také věda. Když biologie (jakožto věda) zkoumá živou přírodu, neznamená to, že živá příroda je věda.
Zase základní nepochopení významů, věda je vědecké zkoumání, ne ten zkoumaný předmět.
Vědecká fakta nepopírám.
Popíráte.
A text na Wikipedii jasně říká, že prvočíselná věta je závislá na dosud nevyřešeném matematickém problému.
Jo? Tak když to říká text na Wikipedii, tak se dá určitě najít konkrétní část textu, která to říká. Nebudu chtít odkaz po vás, protože byste zase přišel s nějakými výmluvami. Udělám to opačně. Takže – je toto tvrzení z Wikipedie, které podle vás říká, že Prvočíslená věta závisí na dosud nevyřešeném problému?
Chování tohoto rozdílu je ve skutečnosti velmi komplikované a je spojeno s jedním z nejdůležitějších nevyřešených problémů matematiky: Riemannovou domněnkou.
Očekávám odpověď „Ano.“ či „Ne.“
Jistěže se náboženství obecně a křesťanství zvlášť dopouští prohřešků či zločinů proti vědě, protože vědu považuje za konkurenci.
Nepovažuje. Alespoň to většinové – nemá smysl se bavit o fundamentalistech na straně náboženství ani na straně vědy, kteří považují náboženství a vědu za konkurenty.
A dokud nezačalo být "drženo u huby" (osvícenství), tak blokovalo rozvoj řady vědních odvětví.
Bylo by fajn, kdybyste přestal používat přítomný čas, když píšete o stavu před několika stoletími.
Takže byste musel vysvětlit, jakým postupem by se z něj ten CMYK stal
Ne, vysvětlovat vám, jak funguje formát JPEG, vám opravdu vysvětlovat nemusím.
jak to, že některé zobrazovací systémy (všechny na obrazovku monitoru) by ten samý obrázek zobrazovaly jako CMYK a jiné jako RGB.
Úplně jednoduše, prostě by předpokládaly barvový profil sRGB a ignorovaly by barvový profil uvedený v JPEG souboru.
Jenže při měření v radiánech budou všechny úhly iracionální čísla, zatímco v případě měření ve stupních k tomu dojde jen výjimečně.
To někomu vadí?
Rozporů je spousta, přečtěte si třeba něco od Dawkinse. Naprostá klasika je otázka, zda Bůh může stvořit horu, kterou by nedokázal přeskočit (koliduje s tézí o všemohoucnosti boží).
Ve skutečnosti se náboženstvím jako předmětem vědeckého zkoumání zabývá religionistika. Teologie je součástí náboženství (křesťanská křesťanství) s snaží se pseudovědeckým blábolením zakrývat nesmyslnost toho, co náboženství hlásá.
Tedy věda je religionistika a teologie je součást zkoumaného předmětu (a proto ani nemůže být vědou, byť se tak tváří).
Ano, já to tak interpretuji (Riemannova domněnka a Prvočíselná věta).
Náboženství a věda si nutně musejí konkurovat, minimálně tím, že podstatu světa vykládají různě. Je opravdu zásadní rozdíl, jestli každou planetu vede anděl, nebo zda se ty planety pohybují podle zákonů, které popsal Kepler a vysvětlil Newton.
A např. pan Grygar, jedna z předních postav Sisyfa, byl vždy oponentem těch objevů, které připouštějí vznik života jinde než na Zemi (nebo alespoň existenci podmínek, které by tento proces umožnily), protože ET život je v rozporu s křesťanstvím.
U nás jde o minulost, ovšem s pořád existujícím rizikem recidivy. V řadě zemí je ovšem boj náboženství proti vědě a vědcům záležitost současnosti.
Obávám se, že to, co popisujete u JPEG, spíš platí pro nějaký předpoklad implicitní palety u toho GIFu.
Těm, co chtějí mít pravý úhel (např.) celé číslo, a ne iracionální, to vadit může. Už proto, že takové číslo je snadněji zapamatovatelné.
Rozporů je spousta, přečtěte si třeba něco od Dawkinse.
Psal jsem, že fanatiky ani na jedné straně nemá smysl brát v úvahu.
Naprostá klasika je otázka, zda Bůh může stvořit horu, kterou by nedokázal přeskočit (koliduje s tézí o všemohoucnosti boží).
Ano, to je otázka, kterou se mohou bavit děti na základní škole. Je to na úrovni různých hříček, třeba matematických i jiných, třeba: „Na vrbě seděl výr a sledoval pod sebou vodní vír. Na chvilku jsem se podíval stranou, a když jsem otočil hlavu zpět, po obou v*rech nebylo ani stopy.“
Ano, já to tak interpretuji
Tak to interpretujete špatně. Ta věta na Wikipedii nic takového neříká. Ta věta na Wikipedii říká zhruba: „Prvočíselná věta popisuje chování číselné řady jen přibližně. Přesné chování je komplikované a současná matematika ho zatím nezná.“
Přibližný popis ale neznamená, že důkaz neexistuje. Když budete měřit třeba délku stínu, nezměříte ho absolutně přesně, ale jenom přibližně, v nějakém rozmezí. To je ale něco jiného, než když délku stínu vůbec změřit neumíte.
Náboženství a věda si nutně musejí konkurovat, minimálně tím, že podstatu světa vykládají různě.
Věda ale podstatu světa nevykládá. Věda jenom popisuje projevy světa. Věda zkoumá přírodní zákony, a jak vznikly, to je mimo její dosah.
Je opravdu zásadní rozdíl, jestli každou planetu vede anděl, nebo zda se ty planety pohybují podle zákonů, které popsal Kepler a vysvětlil Newton.
Náboženství se k pohybu planet nevyjadřuje, to je věc vědy. Takže v tom si náboženství a věda nekonkurují. Pokud vy žijete v 15. století, tam to samozřejmě je jiné.
A např. pan Grygar, jedna z předních postav Sisyfa, byl vždy oponentem těch objevů, které připouštějí vznik života jinde než na Zemi (nebo alespoň existenci podmínek, které by tento proces umožnily)
Pokud neposkytnete nějaký zdroj, kde bych si to mohl ověřit, nezbývá mi než to brát jako tvrzení pocházející od vás – tedy skutečnost je pravděpodobně jiná.
protože ET život je v rozporu s křesťanstvím
Není.
U nás jde o minulost, ovšem s pořád existujícím rizikem recidivy.
To můžeme tvrdit třeba o alchymii. A můžeme jí argumentovat v diskusích o vědě.
Obávám se, že to, co popisujete u JPEG, spíš platí pro nějaký předpoklad implicitní palety u toho GIFu.
Žádná implicitní paleta v GIFu není.
Těm, co chtějí mít pravý úhel (např.) celé číslo, a ne iracionální, to vadit může.
To je jejich problém. Navíc i úhel ve stupních může být iracionální číslo.
Už proto, že takové číslo je snadněji zapamatovatelné.
To není pravda. Pamatovat si, že pravý úhel je π/2, je minimálně stejně snadné.
Dawkins rozhodně není fanatik.
Onen příklad ukazuje nesmyslnost dogmatu o boží všemohoucnosti, na němž křesťanství (a nejen ono) stojí.
Viz pod druhým článkem: Prvočíselná věta buď bude nebo nebude v budoucnu upřesněna.
Nemáte pravdu, věda se snaží popsat svět jako řetězec přirozených příčin a následků, čímž koliduje s náboženstvím, které tam vidí příčiny nepřirozené (a mnohdy záměrně falsifikuje poznání, aby např. "znepravděpodobnilo" přirozený vznik života). Existuje dokonce koncepce "Boha prázdných míst", tedy skrývajícího se tam, kam věděcké poznání dosud neproniklo.
Náboženství se vyjadřovalo autoritativně i k té astronomii a pokud by nebylo více-méně násilím odstaveno od moci (včetně válečné porážky Papežského státu), dělalo by to dosud.
ET život je v rozporu s křesťanstvím, protože nikde v Bibli není zmínka, že by Bůh provedl akt stvoření ještě někde jinde. A např. u exoplanet podporoval pan Grygar vždy ty výsledky, které na nich vylučovaly život. Ale našlo by se toho víc. Tyto tendence se dají najít i v jeho díle Žeň objevů (nebo Žně objevů), část je dohledatelná na webu astro.cz.
Není to tak dávno, co křesťansky orientovaní odborníci na (pre)historii (patrně, ale s vysokou pravděpodobností - tato oblast studia byla dost dominantní štací křesťansky orientovaných studentů, které na jiné VŠ komunisté nechtěli pustit) nechali těžbou dříví značně poničit známé Kounovské řady (polovina 70. let). Byla tehdy nevratně delokalizována většina velkých balvanů, patrně astronomicky orientovaných, na svých místech zůstaly akorát Pegas a Gibbon. Takže rizika recidiv křesťanských zločinů (či alespoň sabotáží) stále hrozí.
MMCH pan Sklenář, taky křesťan, např. ve svých Slepých uličkách archeologie argumentuje proti Kounovským řadám mj. tím, že se jedná o naprostý unikát. Přitom pár km od nich se nachází další podobná lokalita, ale menší a v horším stavu, takže unikát nejsou.
A nebyla v tom dvoubarevném GIFu implicitní paleta, bílá a černá, někdy v minulosti, nebo pro případ, že by paleta v GIFu byla nezpracovatelná? Pan Tišnovský píše ve třetím dílu svého seriálu o GIFu na Rootovi, že "Teoreticky je sice možné GIF ještě zmenšit, například vynecháním globální barvové palety či dokonce celého rámce, ale takto vytvořený GIF mnoho prohlížečů odmítne zpracovat."
Čili pořád se mi vnucuje představa, že si nějak webové prohlížeče neporozuměly s hlavičkou (obsahující paletu) vygenerovanou tím xpaintem (což mohlo souviset i s obcházením GIFových patentů tímto SW) a zpracovaly ho po svém. Zatímco další obrázkové editory a prohlížeče obrázků jako samostatných souborů mohly zvládnout korektní zobrazení.
"Prosazuje své názory, které nelze žádným způsobem dokázat ani vyvrátit, jako jedinou možnou pravdu."
Jenže tohle platí pro ty, které kritizuje, tím tuplem. A Dawkins je navíc ve svých formulacích tolerantnější. Něco jako "Bůh s vysokou pravděpodobností neexistuje."
Prostě, tato otázka ukazuje, že je ono dogma nesmysl.
Opět jste vedle: Pokud je následek vyvolán přirozenou příčinou, není tam prostě místo pro nějakého pánbíčka či Satana.
Zkoušela (byť je to v daném filmu nadsázka), ale protože je věda, tak od toho upustila (nechme stranou vyslovené podvodníky).
Ne všichni chápou Bibli jako metaforu. Je to jen únik propagátorů křesťanských pavěd před vědeckými argumenty.
Podívám se, až budu doma, do Encyklopedie grafických formátů. Některé bitmapové formáty ve dvoubarevné verzi totiž takovouto implicitnost dosazování barev za jedničku a nulu mají.
Dawkins je velmi tolerantní. To, že si to vy nemyslíte, ho zřejmě dojímat nebude.
Dogma všemohoucnosti boží pochopitelně diskredituje cokoli, co dokáže jeho praktickou neproveditelnost. Je to asi stejná situace, jako kdybyste někde v matematice objevil něco, co není v souladu s některým z axiomů. Pak by ten axiom musel přestat platit.
Jenže v momentě, kdy prokážu spontaneitu takovýchto vztahů, žádného "hybatele" nepotřebuji.
Křesťanství bylo přinuceno upustit od autoritativního vyjadřování se k astronomii, a pokud by toto nucení pominulo, začalo by se takto vyjadřovat znovu. Nehledě k tomu, že se neustále snaží vyjadřovat ke věcem, které mu nepříslušejí.
Vámi presentované "principy vědy", obávám se, nechápou žádní vědci.
A ono metaforické chápání Bible je jen ústupový boj, nic jiného. Problém už byl i s tím, že se objevily evangelijní texty starší než rok 1 (a byly rychle naházeny do trezoru). Problém je i s pravostí Turínského plátna. Křesťané jsou nuceni obětovávat věci, které byly úhelnými kameny jejich víry po dvě tisíciletí.
Právě proto, že se křesťanství ke vědě dosti autoritativně vyjadřuje, se vaše prohlašování míjí s realitou.