Nejen náš stát se tváří, že potřebuje odborníky pro výkonnou ekonomiku, ale pak klíčové studijní programy neumí prodat. Naopak vytváří spoustu překážek pro studenty z ciziny nebo starší než 26 let (protože celoživotní vzdělávání není priorita, i když věk odchodu do důchodu se prodlužuje).
A firmy nechtějí čerstvé absolventy, natož, aby si zaměstnance zaškolily od nuly za své, chtějí experty s dekádou zkušeností…
Chtělo by to nějak zapracovat na propojení businessu a školství a poslat finance tam, kde jsou potřeba a v žádaných oborech (zejména STEM) studium zpřístupnit a usnadnit všem. Naopak je řada humanitních oborů, kde poptávka firem je nulová (kromě těch, které chtějí jakýkoli titul). Vzniká tu výrazný nepoměr a nikdo ho moc neřeší. A to nezmiňuji tragický stav nižšího školství s inkluzí a naprostou absencí podpory talentů.
Protože u nás je naprosto enormní konkurence ve státním sektoru. 70% studentů VŠ po škole plánuje pracovat nějakým způsobem pro stát, zbytek by chtěl nastoupit do státního ČEZu. Kolik vysokoškoláků plánuje po získání diplomu nastoupit někam do výroby , a tim nemyslim na linku, a časem se třeba dostat i k tomu vývoji? Nula.. Život je daleko pohodlnější s tabulkovým platem, natož když je váš plat politické téma
Kdysi se na elektroniku hlásilo mnoho studentů, ale nebylo dost umístění.
Ve které době nebylo dost umístění pro studenty elektroniky?
Není to spíše tím, že je to dosti náročný obor a že titul lze získat mnohem jednodušeji? Když už se někdo chce věnovat elektronice na vyšší úrovni, bude chtít také slušný plat a přístup k nejnovějším technologiím. To mu nabídnou spíše v zahraničí.
Na FEKT VUT to samé. Opravdu tu neznám nikoho, kdo by chtěl jít pracovat za ten nuzný tabulkový plat, ze kterého nejde zaplatit pomalu ani nájem.
Je pravda, že silnoproudaři do ČEZu/ČEPSu velmi často jdou, ale kdo by to byl u energetiků čekal, že chtějí pracovat v energetice.
A tbh si nemyslím, že tohle platí i pro většinu netechnických oborů. Spíš je to takové křičení na mrak.
Kdysi kdosi prohlasil (mozna umite najit) ze CR potrebuje rocne cca 10 000 inzenyru a tak maximalne 10 vedcu. Problem nasich VS je v tom, ze rocne vychovaji 10 000 vedcu = ti lide znaji teorii, hory matematiky, vse samozrejme za "idealnich" podminek (protoze jinak se to pocitat ani neda), ale praxe je jim zcela cizi.
A neni se cemu divit, kdyz se podivate na skladbu vyucijicich, tak zjistite, ze 99% z nich nikdy neopustilo tu skolu, nikdy nevideli praxi. Co hur, dokonce uci predmety, kterym sami nerozumi. Videl sem na vlasni oci kdy dalkari ktery si zapsal predmet z oboru kterym se zivil dal vyucijici znamku radsi uz v zari s tim, ze "blbce ze sebe delat nenecha".
Chtěli bychom, ale nejsou lidi. Na to Pekarová a Vystrčil
nemysleli, když tam vyjednávali? Kdysi se na elektroniku hlásilo mnoho studentů, ale nebylo dost umístění. To bylo jen pro vyvolené. Dnes se většina studentů hlásí převážně jen na ekonomii. Vím, microelektronika velmi pokročila, a Asiati vždy byli a jsou v tomto oboru špičky a studium je náročnější a českých talentů je asi málo, co do počtu obyvatel.
To je zase nejaka ziskovka prisata na statni cecek? Myslim ten "klastr" ...
O lidi jde totiz az v uplne posledni rade, nikde v Evrope nemuze vzniknou zadna firma polovodice vyrabejici, jak tu jiz i opakovane zaznelo. Neni kde brat elektrinu a vodu, coz jsou nezakladnejsi komponenty vyrobniho procesu.
A jak se prave ukazalo (Intel-Nemecko) ani firmy disponujici lidmi, technologii a penezi nejsou ochotne/schopne v Evrope cokoli stavet.
To znamená, že univerzity studentům pomůžou třeba s ubytováním, nebudou si účtovat extra poplatek za výuku v angličtině (a naopak i českým studentům by prospěla angličtina, zejména v rychle se měnících oborech), nabídnou stipendia, zprostředkují třeba stáž a usnadní přechod z teorie do praxe. Není nutné snižovat laťku, ale občas by ji bylo vhodné třeba přesunout směrem bližším praxi. Také by nebylo od věci usnadnit dálkové studium.
Hezké. Na ČVUT FEL nás byl v kruhu 30, dokončilo 15 a nějak bízko oboru jsme zůstali 3.
Já se živím digitálním návrhem, ale jako freelancer, většinou v zahraničnách startupech.
Firmy platí v celé Evropě špatně (a k tomu ještě veliké daně) v USA asi 4x lépe - při nižších daních a třeba radikálně levnějších nemovitostech, což vede k tomu, že už se také snažím získat práci v USA.
tvůj komp jede na šlapání dynamem a umíráš u něho žízní
To ani ne, ale výroba polovodičů je dosti náročná na zdroje a občas to je v rozporu s ochranou životního přistředí. Lidé nechtějí mít své okolí nepoužitelné pro život, tak raději obětují přenos výroby do zemí, kde se to tolik neřeší.
Podle mě je třeba najít rozumný kompromis, vhodné místo pro takový provoz a výrobní technologie, které tolik nezatěžují okolí. To však nelze v konkurenci s trhy, kde jim je životní prostředí u pr...
Vas mozek ovsem trpi nedostakem uplne vseho ...
Zjevne nemate ani paru o tom, ze pokud hodlate nekde provozovat zcela libovolny provoz, ktery bude vyuzivat vodu, potrebujete na to hromady povoleni a musite mit velice presne spocitano, kde tu vodu vemete, a musi vam to povolit hromady vsemoznych uradu. Nemuzete jen tak prijit a zacit nekde neco cerpat.
Ve skutecnosti nesmite ani na vlastni zahrade zalevat voudou z potoka, ktery treba i pres tu zahradu tece. Ta voda vam totiz nepatri (a muzete za to dosat pokutu).
Na vyrobu polovodicu se spotrebovavaji miliony kubiku vody.
Totez plati o energii, na vyrobu polovodicu jsou treba GW energie. Jedna takova pidifabricka by bez problemu spotrebovala nasobky toho, co vsechny domacnosti. Muselo by se postavit nekolik dalsich Temelinu aby tu na to ta energie byla.
A firmy nechtějí čerstvé absolventy, natož, aby si zaměstnance zaškolily od nuly za své, chtějí experty s dekádou zkušeností…
To samozřejmě chtějí, ale jelikož jich je málo a jsou drazí, rády sáhnou i po čerstvém absolventu bez zkušeností.
studium zpřístupnit a usnadnit všem
Co to znamená? Snížit laťku požadavků? To by si pak firmy stěžovaly, co z té školy chodí za nepoužitelný materiál.
Pokud se budeme bavit obecně, tak základní problém celého systému v ČR je, že cesta technického vzdělání je hodně práce za nijak extra mzdu (samozřejmě, že na správně vypíchnutých jednotlivcích mi ukážete, že to tak není). Jinak řečeno. Lidé mají spoustu příjemnějších alternativ. Dokud se tohle nezmění, bude stále bude zájem o práci v technických oborech nízký.
"30 začalo, 15 dokončilo"
U našeho ročníku byl poměr 1500 začalo, 120 dokončilo Bc. v termínu.
A první matiku si pamatuju dobře, první přednáčka vůbec. Pan Hekrdla... na podívejte se nalevo a na pravo, další semestr tak už ten člověk nebude.
A měl pravdu.
Nicméně to nebyl jeho chyba, ale těch lidí - ani nešlo o nějak náročný předmět, obyčejná analýza (limita, derivace, integrály) prostě se na to ty lidi vykašlali...
Škola za ten odpal nemůže, ačkoliv je určitě co zlepšit, tak to bylo z 95% toho co jsem viděl jen o tom, že ty lidi neměli zájem splnit ani ty minimálně požadavky, což zase tak náročné nebylo (já k tomu celou dobu i pracoval).
A že se nic nenaučí? Vě není o tom, aby vyšel hodobý člověk, ale o tom aby se naučil o věcech nějak přemýšlet, získal přesah a schopnost řešit problémy.
Samozřejmě proto, že mě baví. Jenomže proto nevidím důvod, proč nemít životní úroveň alespoň takovou, kterou považuji za střední třídu (tzn. postavit si dům a jezdit autem). A na to, bohužel, jako relativně mladý, dnes už prací - a to prakticky jakoukoliv zaměstnaneckou - nelze vydělat (cena pozemků, stavby, sazby úroků, legislativa a regulace).
Lepší by to bylo možná z pohledu složitosti oboru, ale v rámci peněz ne.
Chyba už nastala ve chvíli, kdy zrušili povinnou maturitu z matematiky. Toto je největší pochybení babišovy vlády, jen si to neuvědomujeme. Pokud by to bylo jako dřív a na 1 humanitní třídu gymnázia by byly 2-4 třídy přírodovědné s povinnou maturitou z matematiky vyřešilo by to vícero problémů. Přetlak uchazečů na gymnázia by opadl a technické vysoké školy by měly více uchazečů. Více našich spoluobčanů by uvažovalo logicky.
zda ten poměr "30 začalo, 15 dokončilo" není poněkud úlet ve fungování té školy
Podle mne je lepší, když dostanou šanci a pak musí makat po celou dobu studia než aby je probrali hned na začátku přísnými přijímacími testy a pak je nechali v klídku dostudovat.
Člověk si musí klást otázku, zda bychom při menší nesnášenlivosti k těm, kteří nyní uváznou v sítu, nezískali nakonec daleko více :-(
Myslíte si, že bychom získali daleko více, kdyby 30 lidí z 30 získalo VŠ titul?
Jestli ono to nebude mnohem vice tim, ze ti kteri by (zcela obecne technicke) obory studovat chteli, zaroven vedi, ze se na tech skolach nenauci zhola nic, co by jim v budoucnu bylo k naprosto cemukoli.
Totiz kdyz chcete najmout kopace, tak vazne nepotrebujete, aby umel najit zeleznou rudu, z te vyrobit ocel a vykovat si ten krumpac (a predtim provest vypocet zda vysledek unese). A obavam se, ze presne takto probiha vyuka na naprosto vsech skolach v CR.
Takze vam prijde absolvent, ktery teoreticky umi vytvorit matematiku/fyziku/chemii/ ... od zakladu, ale prakticky nezvladne uvarit kavu.
Potkal sem se kdysi s lidmi, kteri prave elektroniku studovali, a byli v tom vazne dobri. Ovsem nikoli kvuli skole, tu naopak vetsina z nich opustila, protoze se vazne nemeli zajem ucit, jak se vyrabi elektronka. A dojit po 5 letech k vrcholnemu veledilu - polonefunkcni diode.
Ono by teda na FEL (a asi ještě více na z ní vzniklé FIT) stálo za docela výraznou analýzu, zda ten poměr "30 začalo, 15 dokončilo" (podle mne je to často i méně) není poněkud úlet ve fungování té školy :-(
Ta "populární" úvodní čistka primárně v matematice totiž neprobere zdaleka jen vyloženě slabé studenty, končí tam i řada lidí, kteří jsou pak v rámci IT velice cenění s jasně nadprůměrnými platy. Mám pár podobných případů ve svém okolí, takže to neberu nějak z třetí ruky - z VŠ vyletěli, ale nyní jsou v oboru opravdu výborní...
Člověk si musí klást otázku, zda bychom při menší nesnášenlivosti k těm, kteří nyní uváznou v sítu, nezískali nakonec daleko více :-(
23. 6. 2023, 09:18 editováno autorem komentáře