![Modifikace uhlíku](https://i.iinfo.cz/images/542/modifikace-uhliku.webp)
Českým vědcům z Fakulty elektrotechnické ČVUT se společně s kolegy z Německa podařil nový důležitý objev v oblasti polovodičů (používají se jako základ pro čipy a spol.). Výzkumníci prokázali existenci další modifikace uhlíku. Nový materiál se vyznačuje vysokou vodivostí a zároveň má vlastnosti izolantu. Materiál by v budoucnu mohl nahradit křemík či germanium a rozjet éru takzvané uhlíkové elektroniky.
Vědci z ČVUT na objevu spolupracovali s Technickou univerzitou v Berlíně, výzkumným centrem Helmholtz-Zentrum Berlin a německou společností Element Six. Výsledky výzkumu jsou součástí této publikace, která vyšla v časopise Communications Materials (součást Nature).
“Již mnoho dekád se spekulovalo o existenci čtvrté základní alotropické modifikace uhlíku, která by se od prvních třech modifikací (diamant, grafit a karbyn) lišila strukturní formou. Doposud byl sice vědci tento materiál pozorován, nepodařilo se však objasnit jeho neobvyklou krystalickou mřížku ani ho stabilizovat jako samostatnou formu uhlíku. To se nyní ale povedlo skupině vědců, mezi nimiž jsou i doc. Antonio Cammarata, Dr. Andrey Bondarev a prof. Tomáš Polcar z katedry řídicí techniky Fakulty elektrotechnické ČVUT,” shrnuli výzkumníci.
ČVUT objev popisuje takto:
Fcc-uhlík, jak je materiál na základě své plošně centrované krychlové krystalické mřížky pojmenován (anglicky face-centered cubic crystal lattice), se vyznačuje neobvyklou hybridizací valenčních orbitalů, která způsobuje mimořádnou kombinaci vysoké elektrické vodivosti a ultraširokého zakázaného pásu, který je však typický zejména pro izolanty. Zakázaný pás je prázdná vrstva v elektronovém obalu atomu, který se nachází mezi valenčním a vodivostním pásem. Pro vedení elektrického proudu musí elektrony tento zakázaný pás překonat, proto čím širší je, tím lépe by měl prvek izolovat.
Zakázaným pásem však disponují také polovodiče, měl by být ale poněkud užší než u izolantů. Tento nový materiál by měl být právě i díky svému ultraširokému zakázanému pásu schopen pracovat při vysokých teplotách, frekvencích či napětích, což činí standardním polovodičům na bázi křemíku obtíže. Zároveň si ale fcc-uhlík udržuje vodivost srovnatelnou s těmito běžně používanými polovodiči. Na tomto materiálu je také pozoruhodné, že se pro své vlastnosti nemusí dopovat. Do některých materiálů se totiž běžně přidávají další složky, aby došlo ke zlepšení jejich polovodivých vlastností. Fcc-uhlík je tak prvním vlastním polovodičem s ultraširokým zakázaným pásem.
V budoucnu by tak tento materiál mohl najít využití ve vysokovýkonové, vysokofrekvenční či vysokoteplotní elektronice. Díky svým vlastnostem by se mohl také potenciálně použít v radiofrekvenční elektronice, optoelektronice využívající hluboké ultrafialové záření, průhledné elektronice nebo kvantových přístrojích. Od tohoto objevu je však k praktickému využití a uhlíkové elektronice, která by měla místo konvenčních polovodičů fungovat na polovodičích z uhlíku, ještě daleko. Vzhledem k rozmachu umělé inteligence v oboru materiálových věd lze očekávat, že na trh by se tato zařízení mohla potenciálně dostat přibližně za 10 let.
Časová náročnost však vědce od dalšího výzkumu neodradí. Plánují v něm pokračovat a založit konsorcium, které by se tomuto materiálu věnovalo na evropské úrovni. Zapojit by se měly jak univerzity, tak průmysloví partneři. “Jsem přesvědčen, že toto je pouze aperitiv před opravdu skvělou hostinou,” říká doc. Antonio Cammarata z katedry řídicí techniky, jenž se na výzkumu významně podílel. Již nyní má totiž nabídky spolupráce z průmyslu, což jen dokazuje velký potenciál této alotropické modifikace uhlíku.
Celý výzkum započal už v říjnu 2020, ale kvůli pandemii se muselo několik experimentů odložit. Pokusy probíhaly na čtyřech různých pracovištích: na Fakultě elektrotechnické ČVUT (rentgenová fotoelektronová spektroskopie, elektronová mikroskopie aj.), na Technické univerzitě v Berlíně (Ramanova spektroskopie, infračervená spektroskopie s Fourierovou transformací aj.), ve výzkumném centru Helmholtz-Zentrum Berlin (spektroskopie výtěžku fotoelektronů) a ve společnosti Element Six GmbH (elektronová skenovací spektroskopie s vysokým rozlišením).
Motivací k výzkumu vědcům byla záhada, kterou přinesla experimentální data společnosti Element Six GmbH, a sice jak může uhlík zformovat materiál s vysokým koordinačním číslem, velmi širokým zakázaným pásem a přitom být stále vodivý? Vyřešení této otázky tak pro vědce bylo výzvou, jelikož se dle doc. Cammaraty museli naučit pracovat s novými simulačními technikami i teoriemi a počítat i s neobvyklými fyzikálními jevy, které se u uhlíku nepředpokládají. “Podobné výzvy mě vždy nadchnou. Neznámá zákoutí fyziky mne odjakživa fascinovala jako jednoduché věci fascinují dítě, které dělá své první krůčky,” popisuje výzkumník svůj zápal pro výzkum.